156 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica IT, n. 4. 



skiljd genorn fastare flerbladig stiingel, som nedtili iir strilfafna- 

 got liingre, vid basen rodaktiga bar; bladen aro dessutom af na- 

 got afvikande form, farg ocb bekladnad. — Blomstalliiingeii ar 

 lag och boptrangd med starkt iitstaende, upptill nagot bagbojda 

 grenar; bolkens bas ar nmdadt tvar; pa midten ar den teml. 

 djiipt insDord; holkfjallen aro teml. platta. Bladens grundfarg 

 ar teml. gragron, bvartill kommer en mycket stark pruinering i 

 blagratt, som gor den lefvande plantan latt igenkanlig. Iloset- 

 terna bli pa mjuk jord stimdom litet skaftade. 



I Hollola forekommer denna form pa magrare t. torra stal- 

 len kring Nygard, Upila (flerst.) ocb Hersala; i Evo antraffad pa 

 2 stallen; i Karkola pa backar vid Suivala ocb kyrkan; vid lands- 

 vagen mellan Kylmakoski ocb Lempala pa en angsbacke. Ifran 

 Borga (Laba: J. H. E. Nervander) finnes exempl. i berb. mus. 

 fenn. Pa Karelska naset bar jag i Nykyrka pa nagra stallen of- 

 verkommit den med nagot afvikande egenskaper, d. a. narmande 

 sig i bog grad eller n. ofvergaende i P. (jalactina. — Karstaende 

 former aro for ofrigt insamlade fran Lojo (S. 0. Lin db erg) ocb 

 Sammatti (G. Selin). 



Afven med den svenska P. glomerata, sarskildt den form 

 som finnes utdelad i Lindebergs exsicc n. 21, ar likbeten ofta 

 ofverraskande; de svenska exx. skiljas fornamligast genom nagot 

 smalare, mer tandade blad ocb storre bolkar. — I deskriptivt, 

 kanske Lifven systematiskt afseende kiinde ofvanbeskrifna tvenne 

 former forenas med de svenska. Huruvida namnet P. glomerata 

 FroeL egnar sig for betecknande af komplexen iir mig emellertid 

 osakert. — Till P. priiinosa bar en mellanform antraffats i Hol- 

 lola ocb annorstades. 



P. detonsa n.; Hierac. glorneratmn Auctt. Fenn. — Herb. 

 Piles. Fenn., n. 87. 



Sat valida, prasina, circ. 50 (30 — 75) cm. alta. lihizoma 

 descendens breve, baud raro etiam borizontale + elongatum. In- 

 novatio per rosulas sessiles, parcius per stolones subterraneos vel 

 raro ei)iga30s; rosulse sessiles e fibrilUs (radiculis) accidentaliter 

 enascuntur ''^) ; flagella gracilia violacea prostrata apice cito mar- 



*) Rosulas a^quales (fibrillosas) etiam in aliis formis baud niiuis raro oc- 

 currunt ; in P. ijvatensi, P. Suomensi, P. forma quadam locum tenente inter P. 

 2)rasinam et P. griseam nee non semel in P. vulgari adliuc sunt visiiu. 



