114 Acta Socielatis pro Fauna el Flora Fennica IT, n. 4. 



form, liksom narmast foregaendc, upptagits som underartei', livilkeii 

 aiiordning liar dock icke antyder en utgrening fran I\ /eniiica, 

 utan endast en narmare anslutning till densanima. 



Kannetecknande for P. vigella iiro bl. a. knopparnc, livilka 

 fore utsprickningen iiro ansviilda och ofverst starkt vidgade pa 

 siitt fallet ar med P. chnjsoceplicda. — Haren bli ofta, isynneiiiet 

 pa vata stallen, alldeles korta; de iiro for ofrigt fina men teml. 

 styfva och vid basen forsedda med teml. grof, svart knol, fargen 

 ar i spetsen an graaktig, an brun eller svart (upptill pa vexten). 

 Blomstrens diameter blir n. lika stor som hos 1\ fennica, men li- 

 gulse aro smalare. Akenierna aro 1.7—2 mm. och pappus 4—4.5 



mm. langa. 



Pa los mullrik jord blir vexten storre samt rikblonnnig; bar 

 bli bladen dessutom mycket bredare och annu morkare an pa 

 vaiiliga platser (de mellersta af aflangt omv. aggruntl form; stan- 

 gelbladet nagon gang n. ovalt); iifven glandlerna bli ytterst ym- 

 niga och derjemte alldeles becksvarta. — Pa vata, fria stallen 

 blir stangeln intensivt fargad och rikligen stjernluden, holkfj alien 

 svarta och alldeles tvara i spetsen. 



Forekommer pa fiiktiga, heist torfaktiga angar och ar hit- 

 tills antraffad flerstades i Evo (ymnig nara Jiuivi) och Hollola 

 (isynnerhet kring Hersala); vidare i Karkolii och mangenstiides i 

 Korpilaks, hvarest den stundom upptriider i storre mangd. I Sa- 

 halahti ar den samlad af D:r C. Leopold pa 2 stallen (Perkio 

 och Mattila); pa Hangoudd forekommer en form med tata, langre 

 svarta glansande bar pa holkarne. — I Herb. Mas. Fenn. forva- 

 ras fran Ulea (K. Eberhardt) en annan mojligcn hithorande 

 form. 



P. diseolorata n.; Hierac. discolor, m. in sched. — llcrb. 

 Pilos. Fenn., n:is 51 & 52. 



Glaucescens, circ. 30- 35 (20—50) cm. alta. Ilhizoma ho- 

 rizontale, mediocre. Siolones epigiei vel siibhypoga3i. Cmilis ad- 

 sccndens, 1- raro 2-phyllus, superne medioque + pictus, parce vel 

 mediocriter stellatus et glanduliferus, interne pilis raris — spar- 

 sis, 3—4 mm. longis albidis, superne setuUs raris vel solitariis, 

 3_4.5 mm. longis, nigris nitidis vestitus, sub corymbo tomento- 

 . sus, sat conferte glandulosus et sparse setuliferus. Folia glauce- 



