J. p. Norrlin, Anteckningar ulVer Finlantis Pilosella}, I. 119 



P. Kajaiiciisis var. 1 (var. excelsior m). — Herb. Pilos. 

 Fenn., n:is 54, 55. 



A priori diff'ert caule elatiore (30 — 60 cm.) et validiore, pi- 

 lis rarioribus et longioribiis (longit. 2 — 3 mm.) et valiclioribiis. .fo- 

 liis obscurioribiis viilgo magis latis et obtusis ssepeqiie grosse deii- 

 tatis, pilis longioribus et rarioribus, involucris altioribus (altid. 

 9 — 10 mm.), squamis latioribus, obtusis et latius marginatis nee 

 non calathidiis majoribus (diametr. usque ad 32 mm.). — Variat 

 foliis lanceolatis. 



Per magnam partem totius Fennise centralis, a Tavastia 

 meridionali usque in Ostrobotniam borealem (61 °— 64 ° 50') di- 

 stributa, at ubique raro. — Habitat in pratis humidis c^espitosis. 



Fornamligast genom bladen, hvilka aro starkare tandade, 

 dunklare och glesare hariga, i synnerhet pa ofre sidan och i min- 

 dre grad mjuka, samt storre capitula med bredare fjall skild fran 

 P. Kqjanensis. I habituelt afseende ar differensen ofta ansenlig, 

 men da anforda kannetecken aro foga betydande och delvis iifven 

 furiinderliga, sasom fallet ar med holkfj aliens bredd och bladens 

 form och i nagon man afven harigheten, och a andra sidan mel- 

 lanformer forbinda dem annu narmare med hvarandra, bar jag 

 icke ansett narvarande form kunna tilldelas hogre varde an det 

 af varietet. — Till mellanformerna kan redan ofvan citerade vaxt 

 fran Koski hanforas; enahanda form finnes afven vid Riihimaki 

 jernvagsstation, savidt domas kan af bladbarande exemplar. — 

 En annan mellanform forekommer vid Kirjavalaks i Karelen; 

 denna-liknar till habitus och bladform sdldeles \SiY. excelsior, mvn 

 bladens fiirg och harighet ofverensstammer med P. Kajanensis; 

 de aro breda och grofsagade i regeln, men exemplar med sma- 

 lare helbraddade blad saknas der ej heller. Bladformen ar for 

 ofrigt hos var. excelsior underkastad betydande vaxlingar allt ef- 

 .ter lokalen. — Stolonerna, hvilka pa fasta eller denuderade stal- 

 len trada i dagen, aro fina, langa och morkvioletta. 



Hittills antraffad pa foljande stiillen : Ylane (Kolva '^pa gras- 

 linda i tradgard'^: J. Sablberg), Yesilaks (Hj. Hjelt), Lem- 

 piila (J. P. N.), Vanaja (Otto Collin), Ptonni i Lammi (C. 

 Leopold), Hausjarvi (Lassenius), Evo och Padasjoki samt 

 Pihlajavesi och Virdois (J. P. N.). Ifran Puolanko finnes ett exem- 

 plar med tatarc harbekladnad, hemtadt af hr M. Brenner. 







