Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N:o 2. 19 



1- Tyypillisia lettoja ovat n. s. j an n e 1 e to t, jotka 

 alaltaan yleensa ovat suhteellisen suuria. Naissa vaihtelevat 

 rimmet ja kiinteat jannesillat, jotka saannollisesti ovat aset- 

 tuneet kohtisuoraan vedenvalusuuntaa vastaan. Rimmeilla, 

 joissa usein silkka vesi on nakyvissa, tapaamme miiutamia 

 korkeampia kasveja, m. m. Juncus stygius. Janteilla kasvaa 

 runsas sara- ja heinakasvillisuus (Molinia, Carex filiformis, 

 Carex dioica) ja joukossa joitakin pohjoisia ruohoja (Tofiel- 

 dia borealis, Pingiiicnla alpina, Bartsia alpina) y. m. Nama 

 janteet muodostavat usein oivallisia siltoja leton yli pyrkijalle. 



2. Jokien ja jarvien rantamilla muuallakin, viettavilla 

 rinteilla on sangen vaihtelevan luonteisia, lihavia, rehe- 

 via, alaltaan verrattain pienia lettomaisia soita, joilla 

 usein on hiukan ramemainen luonne. Ne ovat enem- 

 man tai vahemman mattaisia, ei hyllyvia. Leimaa-antavana 

 on usein runsas pensaskasvillisuus, pensaista taas tyypillisin 

 pohjoinen pajulaji, Salix myrsinites. Lisaksi loytyy kataja, 

 vaivaiskoivu seka muita pajulajeja (S. glauca, S. hastata, 

 S. lapponum, S. myrtilloides, S. phylicifolia). — Toiset 

 naista soista ovat tasaisempia ja kosteampia ja niille antavat 

 leiman useat sara- ja heinalajit: Carex filiformis, C. caespitosa, 

 C. flava, C. Buxbaiimii ja Molinia caerulea. Ruohokasvien 

 joukossa on useita Lapin lihavimmille soille tyypillisia: 

 Selaginella, Tofieldia, Pinguicula alpina, Pedicularis Sceptrum, 

 Euphrasia latifolia, Bartsia alpina, Saussurea alpina. Sam- 

 malpeite on paaasiassa n. s. ruskosammalen muodostamaa 

 (Paludella, Mnium stygium, Hypnum intermedium y. m.). 

 Ornitologisesti kuuluu tama kasviyhteiskunta likemmin met- 

 siin ja pensaikkoihin. 



3. Useilla soilla on niittymainen luonne. Naita 

 kuten myos edellamainittuja usein kutsutaan jangiksi. Ne 

 niitetaan joka toinen vuosi. Tyyppikasvina naille soille 

 on levealehtinen niittyvilla (Eriophonim latifolium). Mo- 

 nin paikoin ovat nama jangat asukkaitten erikoisen hoi- 

 don alaisina, jotta heinakasvu olisi mahdollisimman runsas. 

 Tama tapahtuu siten, etta jangan lapi virtaava joki, puro tai 

 oja tammetaan, jolloin jankaa peittava vesi „polttaa" pois 



