14 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



semia, joita han turhaan saanee hakea muualta Suomesta. 

 Matkailijareittlna, mikali ei suunnitellut lunnonsuojelualueet 

 sita esta, on alueella varmaankin huomattava tulevaisuus 

 edessaan. 



Vuoripcra ja irtonaiset maalajit. Vuoripera/) joka 

 tunturien huipuilla ja lukuisissa kallioseinamissa puhkaisee 

 sita peittavat irtonaiset maalajit, on ijaltaan kalevaista ja 

 jotulista seka myds viela vanhempia gneissigraniitteja ja 

 graniittigneisseja. Viimeksi mainittua vuorilajia on alueen 

 itaosa. Edellisista tavallisimpia ovat kalevaiset kvartsiitit 

 ja liuskeet (etup. alueen etelaosassa) seka metabasiitit (alu- 

 een keski- ja lansiosassa). Pohjoisessa on lisaksi paikoin 

 postkalevaista graniittia ja etelaosassa jotunista metabasiittia. 



Erikoisuutena alueelle ovat prejatuliset dolomiitit, jotka 

 yhdessa emaksisten vuorilajien kanssa antavat kasvistolle 

 erikoisen leiman monine relikteineen ja rehevine lehtoineen. 

 Nuoremmista vuorilajeista mainittakoon kalkkirikas nefeliini- 

 porfyyri, jota on parissa kolmessa paikassa m. m. Pyhassa- 

 kurussa tavattu, aikaansaaden sekin rehevia kasvustoja. 



Epatasainen kalliopera on kauttaaltaan, myos useimmat 

 vaarat ja tunturien alarinteet, irtonaisten maalajien, paa- 

 asiassa moreenisoran peitossa. Sita taas monin paikoin 

 peittaa paksuina kerroksina myohemmin syntyneet rahka- 

 ja mutaturpeet, jonka viimeksimainitun synnyttajat, letto- 

 maiset suot, ovat alueelle ominaisia ja runsaita. Harjut, 

 jotka useissa kohdin kapeina voina halkovat maisemia, kul- 

 keavat suunnassa NW— SE. Niista mainittakoon useita kilo- 

 metria pitkat Keroharju, joka etupaassa vain kymmenkunta 

 metria kapeana selkana kulkee Elijoen SW-puolitse Liikasta 

 kohden, muodostaen mainion pohjan lapi taman suuren suo- 

 seudun kulkevalle polulle, seka Aksonharju, joka Vuorijar- 

 ven seudulta kulkee Pesioivan pohjoispuolitse Karjalaan. 



Laajahkoja hiekkakankaita on Kurtinkylan, Kuolajarven 

 kirkonkylan ja Vuorijarven seutuvilla, Oulangan varsilla ja 

 Pyha- ja Aapajarven valilla. 



') Suomen kartasto 1910. 



