Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N:o 2. 13 



huomattu taalla olevan n, 250 m korkeudessa. Paanajarven 

 syvalla vaarojen valissa oleva pinta on vain 128 m meren- 

 pinnan ylapuolella, ja lienee alueen matalin kohta. 



Erikoisuuksia alueelle ovat jyrkkaseinaiset vuoripera- 

 halkeamat. Ne esiintyvat joko n. s. kuruina, joiden poh- 

 jalla korkeintaan joku pieni puro, usein paikoittain maan 

 alle kadoten virtaa, tai ovat halkeamat jokien ja jarvien 

 tayttamia. Huomattavimmat kurut ovat keskella aluetta 

 Pyha-, Ruskea- ja Tuoruskurut seka etelassa Kitkanniemella 

 Jakala- ja Hautaniityn vuomat. Juhlallisin niista on Pyha- 

 kuru, joka alkaa Vuorijarven lansipaasta, kulkien lantta 

 kohden aina lahelle Pyhajarvea (7 — 8 km). Paikoin on se 

 leveampaa, 50 — 200 m, ja sen reunat kohoavat vahemman 

 jyrkasti aina 100 m korkeiksi vaaroiksi, paikoin taas ka- 

 peampaa, aina 20 m ja kohoovat sen seinamat pystysuorina 

 aina 40 m korkeuteen. Yhta mahtavia maisemia „Suomen 

 Sveitsia" tarjoavat useat jokien uomat (Oulanka Savi- 

 nalammen ylapuolella, Savina, Kutsa Nivajarven alapuolella) 

 ja vuonomaiset jarvet. Paanajarven rinteet ovat yleensa va- 

 hemman jyrkkia vaararinteita, muutamia akkijyrkkia kohtia 

 lukuunottamatta (Ruskeankallion seinamat ovat 50 m kor- 

 kuiset), ja jarven leveys verrattain suuri. Paljon jyrkemmat 

 piirteet ovat Nivajarvella, joka kapeana luikertelee jyrkkien, 

 usein pystysuorien tai penkereina kohoavien seinamien 

 valissa, jotka Hirveassa-kalliossa kohoavat 40 — 60 m kor- 

 keuteen. 



Oulangan ja sen lisajokien syvalla maaperassa olevat 

 uomat aikaansaavat tasaisemmassa lounaisosassa huomattavia 

 epatasaisuuksia. Edella olemme jo maininneet yieisen Ou- 

 langan ja Savinan jyrkat kallioseinamat. Alempana laskeu- 

 tuu verrattain tasainen suoseutu jokiuomaan usein penke- 

 reittain verrattain lyhyella matkalla 100 — 200 m. Taalla 

 Oulanka on uurtanut uomansa lapi hiekkapeitteen, muodos- 

 taen melkoisen jyrkkia hiekkatormia („multitormia"), joista 

 mahtavin on n. 30 — 40 m korkea Kokonmultitorma. 



Edella selostetut maan epatasaisuudet antavat alueelle 

 suuren vaihtelevaisuuden. Ne tarjoavat matkustajalle mai- 



