12 Mcrikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



Kuolajarvi. Alueen maantieteellinen asema on 66° 9' ja 67° 

 7' pohj. lev., 29° ja 30° 17' itaan Gr. 



Alueen raja kulkee Paanajarven ja Kitkan mutkan etela- 

 puolitse Konttaista kohden, kiertaen Valtavaaran ympari 

 kaantyen pohjoiseen ja kulkee Alakitkaa itaan kaartaen 

 Ollilan lansipuolitse Hautakylaan, taalta edelleen Onkamo- 

 jarvea itaan kaartaen Sallatunturin lansipuolitse Kuolajarven 

 kirkolle. Pohjoisrajana on Kuolajarven kirkolta suoraan 

 itaan Kuolajarvelle kulkeva viiva. Taalta raja ensin etelaan 

 kaartaen nousee pohjoiseen Kurtin kylat kiertaen ja yhtyen 

 Repotunturin etelapuolella valtakunnan rajaan. Sita pitkin 

 kulkee sitten itaraja, Pesioivan seudun Vienan Karjalasta 

 kuitenkin sisaansa sulkien. 



Pinta-ala on n. 3,000 km^, josta huomattavasti suurin 

 osa kuuluu Kuolajarven pitajaan. 



Korkeussuhteet ja pinnanmuodostus. Pinnan muo- 

 dostus on sangen epatasainen ja vaihteleva. Lounainen osa, 

 Oulangan seudut, lahinta jokiuomaa ja siihen laskevia vaara- 

 rinteita lukuunottamatta, ovat monin paikoin melkoisen ta- 

 saista suoseutua, kun taas muu osa aluetta on huomattavan 

 epatasaista, kohoten kaikkiaila metsanpeittamiksi vaaroiksi 

 ja paikoin paljaslakisiksi tuntureiksi ja tunturiselanteiksikin. 

 Huomattavimman tunturiryhman muodostavat Sallan tunturit, 

 jonka tuntureista korkeimmat ovat Rohmoiva (674 m), Salla- 

 tunturi (645 m), Sotkoiva (608 m), Vuosnatunturi (590 m) ja 

 Hositunturi. Myos alueen itarajalla on huomattavia tuntu- 

 reita Mantytunturi (553 m), Sieppitunturi, Tervatunturi (495 

 m) ja yksinainen alangosta kohoava Pesioiva. Ylinna lou 

 naassa kohoavat yksiniiiset Valtavaara ja Konttainen lahes 

 500 m:n korkeuteen. Koillisosa aluetta Kutsan ja Tuntsan 

 jokiseudut ja valinen niemi on vahemman jylhaa, kohoten 

 kuitenkin sekin useiksi komeiksi metsavaaroiksi. 



Alueen pohjoisosa eli noin ^'3 alueesta on yli 300 m 

 merenpintaa ylempana, ja vain suurimpien jokien uomat 

 ovat 250 m:n korkeudella. Nama seudut ovat olleet jaa- 

 kauden jalkeen meren alia, silla korkeimmat rantavallit on 



