64 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



Oulangan rannoilla oli sita keskim. n. 1—2 paria kilo- 

 metria kohden. Mieluisimmat rannat taalla tuntuivat olevan 

 niitty- ja matalat hiekkarannat. Kutsalla, Karjalansuvannon 

 niittyrannoilla oli sita n. 1 lintu km:a kohden; Tuntsalla ja 

 Suonimajoella samaan tapaan. Samoin jarvien rannoilla 

 (Hosijarvella isossa saaressa, oli 2 paria.) 



Viljelysmailla vastarakki oli jotensakin yleinen, joskus 

 yleinenkin (esim. Vuorijarvella). Uutisviljelyksien asuttajana 

 lienee tama kulttuurin s u o s i j a ensimaisia (Ylipeterin 

 mukaan ensimainen). 



Pesaloytoja: 



10/6, 1914, pesa, 4 munaa, laudan alia Rajalassa, Paana- 

 jarvella (Wasenius). 



n. 10/6, 1914, pesa, 6 munaa, Mannisen ladon katolla 

 Paanajarvella (Wasenius). 



1/7, 1917, pesa, 6 n. 4 5-kasvuista poikasta Taipaleen 

 pirtilla, kattolautojen alia, Oulangalla. Poikaset rengastettiin. 



Lentopoikia tapasin: 21/7 (Janisjarvi), 22 7 (Vuosna- 

 jarvi), 27/7 (Vuorijarvi, 4 poikuetta). 



Mainittakoon viela, etta Sovajarvella Kaitilassa oli monta 

 vuotta sama vastarakki, joka tunnettiin rammasta jalastaan, 

 pesinyt samaan paikkaan. 



Paitsi edellamainittuja pesaloytoja mainitsee Wase- 

 nius lisaksi muutamia muita loytopaikkoja. Enwald'in 

 mukaan oli vastarakki „yleinen" Kemin Lapin itaosissa ja 

 han on merkinnyt sen Kuolajarvella 2/7, 1882 tavatuksi. 

 Fihnila tapasi lajin „yleisena" Kitka- ja Oulankajoella 

 heinakuulla 1910; (samoin se oli „yleinen" pohjois-Kuolajar- 

 vella kes. 1914). 



23. Budytcs ilavus (L.). — Keltavastarakki. 



Paamuodon keltavastarakkia nain Karvastekemajarvella 

 Elijoen niskassa 14/7. F in n i I a tapasi Kuolajarven kirkolla 

 28/5, 1914 muutamia yksiloita pohjoisen muodon seurassa. 

 Enwald ja Wasenius eivat sita tavanneet. (Ks. myos 

 mita pohjoisen muodon yhteydessa on mainittu.) 



