26 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



kelevat iisein maalla, mika elintapa hanhelle on ominaisem- 

 paa kuin vesielama. Herna tavataan useasti myos avode- 

 della, mutta voi toiselta puolen nousta maallekin, tosin vain 

 vaaran tullen. Lapintiira pyydystelee saaliinsa ilmasta, iskien 

 niin matalilla kuin syvillakin vesilla. 



3. Joet, Joet luovat jonkun verran poikkeavan pai- 

 kanlaadun vesien linnuille seka virtaavan vetensa takia etta 

 senvuoksi, etta joet ovat kapeita, joten rantojen laheisyys 

 varsinkin turvallisuuteen nahden tekee joet useille suurille 

 lajeilie epamieluisiksi, varsinkin kun lisaksi viela ihminen 

 kayttaa usein niita kulkuteinaan. (Koska joissa ero suoja- 

 ja avoveden valilla jokien kapeuden takia on vahemman 

 huomattava, emme tassa ole virtaavaa vetta jakaneet kuten 

 seisovaa.) Myos ravintosuhteet lienevat osittain toiset. Jokia 

 karttavat useat tyypilliset syvan veden linnut, kuten pilkka- 

 siipi, merilintu, kuikka ja kaakkuri. Muut avoveden linnut 

 samoinkuin kaikki suojaveden linnut (joutsen karttanee kui- 

 tenkin turvallisuussyista jokia) tavataan sensijaan joissakin 

 samaan tapaan, nayttaapa useat avoveden linnut, telkka, 

 pikku- ja isokoskelo ja herna niita suosivankin. Linturun- 

 saus on jokseenkin sama kuin suojaveden. 



Jokia suosivat siis avoveteen nahden: 



Clangula glaucion (Cinclus cinclus, satunnaisesti) 



Mcrgus serrator Chelidonaria urbica, hyonteisia il- 



Mergus merganser masta pyydystaa 



Mergus albellus Clivicola riparia, hyonteisia ilmasta 



pyydystaa. 



4. Kosket. Jossakin maarin erikoisen olopaikan vesi- 

 linnuille muodostavat kosket, joita alueella on runsaasti, 

 joten tama paikanlaatu on sita huomattavampi. Koskia 

 karttavat taydelleen samat avoveden linnut kuin jokiakin, 

 mutta lisaksi myos melkein kokonaan mainitut suojaveden 

 puolisukeltajat. Sensijaan Mergus-laiit (paitsi herna) ja telkka 

 viihtyvat yhta hyvin koskissa kuten joissakin, ehkapa jos- 



1 



