22 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



sinkin oli huomattava tunturisianmarjan (Arctostaphylos 

 alpina) paikoittainen runsaus (esim. Hositunturilla ja Pesi- 

 oivalla, Norrlinin runsausasteikon mukaan, aina 7) ja matala 

 sielikki (Loiseleuria procumbens) (Hositunturi, Pesioiva, Salla- 

 tunturi). 



Muista silmiinpistavista kasveista mainittakoon etup. 

 Hositunturilta merkityt Corniis suecica, Euphrasia, Hieracium 

 alpinum, Melampyrum (yksit.), Lycopodium-lsiiit, Trientalis, 

 Oxytropis (Pesioiva) ja Juncus trifidus. 



Useat puulajit esiintyvat yksinaisina varpuina, melkeinpa 

 korkeammilla paikoin (manty, hieskoivu, pihlaja). 



Koivuvyohyke on useimmiten selva, mutta kapea. 

 Koivut ovat matalia parin metrin korkuisia. Alaosaan tun- 

 keutuvat yksinaiset havupuut vaivaisina ja harvaan kasva- 

 vina. Tallaisia ne ovat viela varsinaisen metsavyohykkeen 

 ylaosassa. Kuta alemmaksi siirrytaan sita korkeammiksi 

 kayvat puut ja sita tiheammiksi metsat. Alemmat rinteet 

 ovat usein Geranium- Dry opteris-\ehtoa, joka alhaalla muuttuu 

 tavallisesti paksusammalisiksi metsiksi. 



Varemmin jo huomautettiin alueen harvasta i h m i s- 

 asutuksesta. Vain Kuusamon puoli on vankemmin 

 asuttu. Siella on Paanajarvella ja ylisen Kitkan varrella 

 melkoinen maara ihmisasutuksia viljelyksineen. Kuolajarven 

 puoli taas on paljon harvemmin asuttu. Paitsi vakirikasta 

 kirkonkylaa loytyy Vuorijarven, Sovajarven, Kuolajarven, 

 Hautajarven, Kurtin, Tuutijarven ja Liikasen kylakunnat, 

 joissa asukasmaara nousee kussakin sataan ja pariin sataan 

 (Sovajarvella ilmoituksen mukaan 25 asumusta ja n, 200 

 henkea, Liikasessa n. 100 henkea). Paitsi naita loytyy viela 

 yksinaisia kruununtorppia siella taalla, kuten Kuopsijarven, 

 Siemingin ja Vuosnajarven (5 asumusta, yht. n. 25 henkea) 

 rannoilla. 



V i 1 j al aj e i s t a on ohra valtalaji. Ruista nakee jos- 

 kus nimeksi. Perunaa viljellaan my5s huomattavassa maarin 

 ja vahan naurista. Pientareet ja ojat ovat enemman tai 

 vahemman paju- ja koivupensaiden vallassa. Ketoja on 



