124 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



kuivalla kankaalla, tosin ei kaukana suolta, tapasin linnun 

 muutamia kertoja, esim. 27/6, Ajakkajarvella mantyakasva- 

 valla Empgfrum-kankaalla. Runsaudeltaan ehka keskimaarin 

 jotensakin runsaslukuinen (harval. — runsaslukuinen). 



Mantytunturilla tapasin linnun suolla tunturivyohyk- 

 keen reunalla (25/6). 



Ensimaisen hatailevan eman tapasin 27 6 Ajakkajar- 

 vella. Sittemmin tapasin niita melkein joka paiva, monta 

 kertaa useita paivassa yhden kuukauden ajan (27/7) seka 

 viela elokuussakin 4/8 (valilla Kurtti-Vuorijarvi) ja 5 8 

 (Vuorijarvi). 



Elokuun alusta alkaen naytti tapahtuvan siirtyminen 

 pesimistoimista ympariretkeilyyn ja poismuuttoon. 3/8 am- 

 muin lentopojan Tuntsalla (Yliop. Zool. Mus.). Oulangan 

 suistossa oleskeli lopulla kesakuuta myos melkoinen joukko 

 valkeavikloja (n. 20 kpl,). 



Myos valkeaaviklaa pidetaan ilmoitusten mukaan pir- 

 teissa russakan pyytajana. Stenborg tapasi sen Lampe- 

 lassa, jossa se hanen muistaakseen oli parisen vuotta ollut. 



Wasenius tapasi valkeanviklan muutamia kertoja. 

 6/6 han ampui Kilpivaarassa neljasta yksilosta naaraan, jolla 

 munasarja oli hyvin kehittynyt. Fin nil an mukaan saapui 

 V. 1914 valkeavikla Sallaan 23/5, oleskellen muuttoaikaan 

 soilla veden lahistoUa. Toukokuun viime paivina vetaytyi- 

 vat linnut varsinaisille pesimapaikoilleen, korkearantaisille 

 joille ja jarville, missa han sita tapasi runsaasti kaikilla 

 retkillaan. Hanen lausuntonsa on siis painvastainen niihin 

 lukuisiin havaintoihin nahden, jotka allekirjoittanut juuri 

 hanen tutkimansa alueen etelapuolella teki ja joista yhteen- 

 veto on edella mainittu. Enwald tapasi linnun useita 

 kertoja Kuolajarvella. 



102. Tringoides hypoleucus (L.). — Rantasipi. 



Rantasipi (yleinen nimi Vuorijarvelle saakka), sipi (Ala- 

 kurtti). 



Rantasipi pesii kaikkialla jokien ja jarvien rannoilla, 

 olivat ne sitten rannoiltaan minkaluontoisia hyvansa. Niinpa 



