Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N:o 2. 129 



nyt mitaan linnun pesimisesta. Etupaassa vanhat ihmiset 

 tiesivat sentaan kertoa useita tapauksia, jolloinka pesia oli 

 loydetty tai poikia saatu kiinni. Ja uudempiakin pesimis- 

 tietoja sain muutamia. Kahtena viimeisena kesana on jout- 

 senta tavattu pesimisaikaan vain kahdessa seudussa, nim. 

 Suonimajarven luona ja verrattain laajalla alueella sentaan 

 Savina- ja Vuosjokien valisella asumattomalla tunturi- ja 

 suoseudulla. Viimeksi mainituUa alueella on tana aikana 

 tavattu joutsenta pesivanakin, ja alle 10 vuotta vanhoja tie- 

 toja on sielta useitakin. Kumma kylla rajoittuvat melkein 

 kaikki muutkin, vanhimmatkin tiedot joutsenen pesimisesta 

 naihin seutuihin. Etelassa nayttaa joutsenen pesimisalue 

 yltaneen ennen Kuusamon puolelle, silla Kitkajoen ja alisen 

 Kuusinkinjoen valiselta alueelta on useita vanhoja pesimis- 

 tietoja (Kitkajoen Harrisuvanto, Saarijarvi, Raatelampi, Sauna- 

 lammet). Vanhimmat saamistani tiedoista ovat n. 50 vuotta 

 vanhoja (Sakkinen). Kahdessa erillisessa paikassa, Isossa 

 jarvessa ja Heinalammessa tavattiin, edellisessa n. 20 v. 

 sitten ja jalkimaisessa n. 15 v. sitten pesa (Kyngas). Muista 

 pesimistiedoista mainittakoon, etta loppukesalla 1916 am- 

 muttiin lentamaton poika Kusmojoen latvoilla (Vanhala) ja 

 V. 1915 saatiin poikia kiinni Niemelan kylan luona (Van- 

 hala). N. 4—5 vuotta sitten saatiin 3 poikaa Niemelan 

 kylasta itaan, Kiiskisjoen ja Sorvajoen valiselta alueelta 

 (Hollmerus). Niemelan kylan luona olivat myos pienina 

 poikasina kiinniotettu ne 2 poikalintua, jotka 3/3, 1914 saa- 

 puivat Korkeasaaren Elaintarhaan Helsingissa: (Palmgren, 

 Medd. S. F. Fl. F., 42, s. 146; samoja poikia kuin edella?). 

 Kuivajarvesta ilmoitetaan 6—7 vuotta sitten jarven keskella 

 olevasta saaresta pesa loydetyn (Lehtela), ja joka kesa vie- 

 lakin sanotaan lintua siella tavattavan, vaikkakaan pesaa ei 

 ole loydetty sittemmin. Kaydessani jarvella 22 7, 1917, ei 

 joutsenta talla matalavetisella kuivausjarvella nakynyt, vaikka 

 oppaani oli edellisella viikolla niita siella 2 tavannut. 



Eli-, Sorsa- ja Kieskisjoen varsi ja ymparisto, erittain 

 soinen, laajoja aapoja ja niita katkovia, etup. soistuneita 

 kuusimetsia kasittava seutu, nayttaa olevan joutsenen par- 



9 



