Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N:o 2. 159 



Wasenius sanoo hernaa vuosittain harvinaisena ta- 

 vattavan (kev. 1914 huhti- ja toukokuun rajoilla 1 pari), ja 

 pesan m3'-6skin tavatun. E n w a 1 d ei mainitse, samoin ei 

 Lagus'kaan. Kuusamossa yleensa lienee hernan pesiminen 

 hyvin harvinaista, ehka Venajan rajan puolessa hiukan run- 

 saampaa. Taalta onkin useita tietoja (kirjallisuudessa y. m.) 

 olemassa. Finnila tapasi Tenniojarvella aution pesan.) 



124. Phalacrocorax carbo (L.). — Merimetso. 



Merimetto (merimeht o ), merihaahka (haahka), 

 meriteeri, merikotka (kotka), merikuikka, merivak- 

 lana. — Merimetsolla on siis alueella erittain runsas nimisto. Vallit- 

 sevana nimena kuitenkin on merimetto (Paanajarven Mantynie- 

 messa ja Sakkilanjarvella merimeht o),') vaikka se ei kaikkialla 

 olekaan tunnettu ja sen rinnalla tai sen syrjayttaen esiintyy muita 

 yllamainittuja nimia. M e r i h a a h k a-nimen tapasin Kuolajarven puo- 

 lella Vuorijarvella ja Kurtissa, Sovajarvella se oli h a a h k a. Muita 

 nimia olivat meriteeri (Liikanen, Tuutikyla), merikotka (Tuuti- 

 kyla), kotka (Ollila), merikuikka (Vuosnajarvi), merivaklana 

 (Tuutikyla). 



Kevain syksyin on merimetsoa nahty ja ammuttikin 

 melkeinpa kaikkialla alueella. 27 paivana kesak. kerrottiin 

 minulle Sakkilanjarvella, etta laheisessa Kaylassa oli am- 

 muttu joku harvinainen, outo „ison selkakuikan" kokoinen 

 lintu. Nahtavakseni tuotuna se osoittautui olevan meri- 

 metso. Vuorijarvella nain Leinosen syksylla 1913 ampuman 

 „merimetson" pyrston. 



Wasenius sanoo merimetsoa tavattavan joka kevat 

 ja syksy. Finnilan mukaan on eras, syksylla 1913 am- 

 muttu yksilo oleskellut Sallajarvessa koko kesan. Myos 

 Weckman'in mukaan on merimetso ammuttu Sallassa. 

 Enwald ja Lagus eivat sita mainitse. (Etelampana 

 Kuusamossa on sen esiintyminen samantapaista). 



(Sterna hirundo L. — Kalatiira.) 



Lagus mainitsee kalatiiran „tarna (Sterna Hirundo)", 

 tarkoittaen nahtavasti silla seuraavaa lajia. L i n d m a n on 

 ampunut kesak. 25 p. 1885 Kuusamossa kalatiiran. 



') Waseniu ksen mainitsema kirjakielen muoto lienee erehdys. 



