130 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



haita viihtymisseutuja. Elijoen latvaosilta ei tosin ole tie- 

 toja nykyisesta pesimisesta — Selkosvaaran etelapuolella 

 Kuusikkokummun pesaloyto on yli 10 v. vanha (Antti Heik- 

 kila) — mutta Aartojarven ja Savi- ja Kaluaavan seutuvilla 

 on joutsenia, ilmoitusten mukaan vuosittain, tavattu, onpa 

 poikiakin saatu kiinni tai ammuttu. Liikasen, Hautakylan, 

 ja vielapa Ollilan ja Sovajarven useilla asukkailla nakyy 

 olevan tietoja sen pesimisesta ja metsastyksestakin nailla 

 seuduin. Useat uskovat suurilla aapoilla (Saviaapa, Kalu- 

 aapa y. m.) vielapa nykyisinkin saannollisesti pesivan, kun 

 joskus niiden poikiakin on tiialla tavattu, seikka, joka tun- 

 tuu saamieni tietojen johdosta otaksuttavalta. 



Vuosna- ja Hosijarven seudut ovat ennen oUet jout- 

 senen pesimispaikkoja. Useita poikia on nykypolven tuuti- 

 kylalaiset sielta pyydystaneet elateikseen tai jonkun ampu- 

 neetkin, 



Myos Suonimajarven seutuvilla pesii luultavasti joutsen. 

 Viime kesana, juhannusviikolla tavattiin mainitulla jarvella 

 kaksi lintua seka sen lahistoUa lisaksi yksi (Alakurtti ja 

 Soppela). Minulla ei ollut taallakaan onnea saada tavata 

 tuota kaunista lintua suurista toiveistani huolimatta. Sen 

 sijaan olin tilaisuudessa tarkastelemana laheisella Pieruma- 

 jarvella entista joutsenen pesimasaarta, silla olevine pesa- 

 kumpuineen, joka nyt oli pensaikon valtaamana. 



Tutkimani alueen ulkopuolella pesinee joutsen (asuk- 

 kaiden tiedonantojen mukaan) idassa Venajan puolella seka 

 pohjoisessa pain Sodankylan rajoilla. Karjalassa lienee se 

 runsashikuisempikin (tyossa kulkevat ja tukinlaskijat kerto- 

 vat ainakin ihmetyksella joutsenten runsaudesta). Sodankylan 

 puolella on Ahvenjarvesta saatu ja syoty joutsenen munat 

 kesalla 1915 ja Saukkojarveh lahistolla eraasta lammesta 

 poikia tavattu noin 10 v, sitten (Anttila, Suutarinen). 



Syy joutsenen taallakin huomattavaan vahenemiseen on 

 ihmisen. Kun pesa loydetaan, otetaan munat (on poikke- 

 uksiakin) syotavaksi, ja kun poikue tavataan, pyydystetaan 

 nuo vaikeasti piiloon paasevat valkountuvaiset poikaset 

 kiinni ja elatetaan syksyyn, silloin teurastettavaksi. Rauhoi- 



