Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N;o 2. 153 



huomioon sen taydellisen naaraspuvun, erehdysta sukupuo- 

 leen nahden tuskin saattoi tapahtua. Samana paivana huo- 

 masin myos eraan toisen, kuten minusta varmasti naytti, 

 naaraspukuisen yksinaisen telkan synnyttavan saman aanen. 

 Koiraiden kevatpuvun vaihdosta tein seuraavat ha- 

 vainnot: 



1) 28; 6 Elijarvessa tarkastelin kahta 66, joilla oli ke- 

 vatpuku jo puolittain kadonnut. Paa oli tummanruskea 

 (ilman silmataplaa), kaula melkein valkea, sivut ja selka 

 harmahtavat. Etempaakin kevatpuvun viela tunsi. Lintu 

 muistutti suuresti kevaista jouhisorsakoirasta. 



2) 4 7 tunsi Oulangalla vaivoin kevatpuvun vaaleahkon 

 kaulan avulla. 



3) 9/7 Oulangalla taysi kesapuku. 



Wasenius tapasi telkkaa „runsaasti". Muutkin teki- 

 jat puhuvat (alueeltaan) samaan tapaan. 



120. Harelda hiemalis (L.). — Alii. 

 Alii (koko alueella jokseenkin yleisesti tunnettu nimitys).') 

 Vastoin varhaisempia otaksumisia (vrt. Fin nil a) tay- 

 tynee allin lukea Kuolajarvenkin, ainakin juuri tutkimani 

 alueen pesimalintujen joukkoon. Pesivana se nimittain on 

 taalla tavattu ei ainoastaan muutamien kansanmiesten tie- 

 donantojen, vaan myoskin maist. K. Airaksisen ilmoituksen 

 mukaan. Viimemainittu tapasi 14 p. elok. 1914 poikueen, 

 9 poikaa, Nivajarvessa. Kansanmiesten ilmoitusten mukaan 

 on kuulu Vuosnajarvi ollut ennen allien olo- ja pesimapaikka. 

 Ennen mainitun jarven ihmisasuttamista se pesi siella saan- 

 nollisesti (viimeksi n. 10 v. sitten nahty poikue, ja poikuuk- 

 sia ennen aina puolisenkymmentakin). Sitapaitsi on vahaisia 

 joukkoja nakynyt lapi kesan. A. Hanninen on lisaksi loy- 

 tanyt 2 pesaa Kurvisenjarvesta. Emat, joiden ulkonaosta 

 han antoi allin selvat tuntomerkit, oli han ampunut. 



Muuttoaikaan esiintyy alii ilmoitusten mukaan vahem- 



') Mita nimitykset musta-alli ja meri-alli merkitsivat, 

 en saanut puutteellisten tiedonantojen vuoksi varmaan selville. 



