Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N:o 2. 147 



mustalintu-parven, jossa oli 18 naaraspukuista lintua ja vain 

 1 mustapukuinen koiras. 19 ja 20 paivan valisen yonseudun 

 sukelteli ja vihelteli, unirauhaa hairiten hiukan pienempi 

 parvi, n. 10 ?? ja 1 6 (naht. sama parvi, josta muutamia 

 9? eronnut) vastakkaisella puolella jarvea, Ahvenjoen suun 

 luona. Sama parvi nakyi taas 22 p:na, nyt Vuosnajoen 

 niskassa, seka sitapaitsi erikseen kerran 3 $$ ja kerran 1 6- 

 Vuorijarvessa tapasin 5 p:na elokuuta kaksi kertaa mustan 

 linnun, ensin kaksi, sitten yhden naaraspukuisen yksilon. 



Kansanmiehilta sain runsaasti tietoja linnun loytymi- 

 sesta alueella. Kaikilla nailla kymmenilla tiedoilla oli sama 

 savy: ennen pesinyt paljon ja useimmissa jarvissa, nyt va- 

 han ja vain muutamissa vesissa. Syyna ihmisen havitys 

 (mielipide, etta ampuminen ei olisi tata aikaansaanut esiin- 

 tyi myos.) Mita edella pilkkasiiven kohtaloista on lausuttu, 

 sopii paaasiassa tahankin lajiin. 



Vaikkakin ihmisen vaikutus alueen etelaosassa on suu- 

 rin ja vahenee pohjoiseen kasi, nayttaa merilintu kuitenkin 

 loytyvan etup. alueen etelaosissa. Tama ilmio riippunee 

 siita, etta etela-osa on jarvirikas, kun taas pohjoisessa jarvia 

 on vahempi, parhaat niistakin (Vuorijarvi, Aapajarvi, Kuola- 

 jarvet, Ahmajarvi) ihmisen asuttamat. Koilliskolkassa Kurtin 

 seutuvilla on merilintu pesimalintuna aivan tuntematon. 

 Vuorijarvessa oli kesalla 1916 ollut poikue, kuten sanottiin 

 ainoa pitkiin aikoihin (Leinonen y. m.)- Laheisessa Rikka- 

 lammessa ja eraassa toisessakin lammessa olisi kylla pitanyt 

 3—4 vuotta sitten poikue olla. Varemmin, jolloin linnun 

 pesimisen Vuorijarvessa sanotaan olleen saannollisen, ei se, 

 nykypolven muistinaikana ainakaan, ole runsaasti pesinyt, 

 2—3 paria vain vuosittain (Salmela y, m.). 



Sama lienee ollut linnun historia annettujen ilmoitus- 

 ten mukaan Tuutikylan seudun jarvissa. Nuorempi polvi ei 

 tiennyt mm pesimisesta naissa vesissa mitaan. A. Hanninen 

 oli ampunut eraasta lammesta v. 1915 eman ja 4 poikaa; 

 mutta vanhat miehet (Lehtela, Huhtela) tietavat niiden va- 

 remmin pesineen ja munia syotavaksi haetun. 



Yhta surullisesti tai viela vahan surullisemmin kuin 



