76 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



joko nuorten henkiloiden tai vahemman teravasilmaisten 

 lintutuntijain ilmoittamia. 



Tarkkoja vuosimaaria siita, milloin kotivarpunen noihin 

 mainittuihin paikkoihin on asuttunut, on vaikea enaan saada. 

 Sakkijarvella olisi tuo asuttaminen tapahtunut yli 30 vuotta 

 sitten. Kuolajarven asuttaminen on nuorempaa. Kaikki 

 vuosimaarat (yhteensa 7), silloin kun sellaisia sain, ovat 

 10:n ja 20:n vuoden valilta taaksepain. (Sovajarvi 15 v., 

 Vuorijarvi 20 v., Alakurtti 10 v., 15 v., 18 v., Kairala 10 v.). 

 Nahtavasti siis naihin aikoihin on, jos ei aivan ensimainen, 

 niin kuitenkin jokin huomattava alueen valtaaminen tapah- 

 tunut. Paattaen useista vierailuistaan syrjaisille ihmisasu- 

 tuksille, kotivarpunen lienee verrattain rohkea eramaiden 

 halki samoilija. Viime talvina, jolloin Alakurtin kautta on 

 suuri kauppaliike kulkenut Venajan puolelle, on siella va- 

 risseiden kaurojen johdosta kuljeskellut „suuret parvet" 

 kotivarpusia. 



Envvald tapasi kotivarpusen vain Kemijarven rajalla, 

 Kursun kylassa (v. 1882), Fin nil a (v. 1914) pitkin maantien 

 vartta Kuolajarven kirkolle saakka seka Saijan kylassa. 

 Wasenius tapasi 6 6, 1914 Kallunki-jarvella, soisella ran- 

 nalla n. 10 lintua kasittavan parven, josta han ampui yhden 

 koiraan. Juumassa han sen myos tapasi (seka Pohjolassa 

 ja Vartiolammella Karjalassa). Lagus ei mainitse lintua. 



39. Fringilla coclcbs L. — Peipponen. 



Peippo (Sovajarvi, Tuutijarvi), peipponen (Paanajarvi- 

 Mantyniemi, Ollila), punapeipponen (Vuorijarvi). 



Peipponen on kansan kesken vahanpuoleisesti tunnettu. 



Alueella liikkuessa pisti mielenkiintoinen seikka peip- 

 posen levenemisessa erittain selvasti esiin, etta se oh joki- 

 laaksojen lintu. Melkein kaikki tapaamani linnut olivat 

 naet Oulangan, Kitkan ja Kutsan varsilla. (Kartta s. 44). 

 Nama joet virtaavat syvissa uomissa, joiden verrattain kor- 



