Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica. 48, N:o 2. 81 



Kutsa, 31 7 s:n (Falco aesalon iski yhden parvesta!), 1/8 

 Vuorijarvi-Alakurtti. 



Useat lahempaa nakemani ja muutamat ampumani yksi- 

 lot (Yliop. Zool. Mus.) kuuluvat muotoon A. I. Holboelli 

 Brehm. 



(Sturnus vulgaris L. — Mustakottarainen.) 



Kuusamon kirkonkylassa pesinyt kymmenisen vuotta 

 melkein vuosittain. 



43. Corvus cornix L. — Varis. 



Varis, vares. — Nama molemmat taman lajin nimi-muodot 

 esiintyivat jokseenkin yhta runsaasti alueella. „Variksella" oli jonkin 

 verran etelainen (Paanajarvi, Alakitka, Ollila, Sovajarvi (Tyytikyla), 

 Vuosnajarvi, Vuorijarvi) ja „vareksella" taas pohjoinen leveneminen 

 (Juuma, Tyytikyla, Vuorijarvi, Alakurtti, Salla). 



Varis on kulttuurinsuosija. Paitsi viljelys- 

 maiden laheisyydessa, se pesii myos suurempien 

 vesien rannoilla. (Kuva 2, s. 46, osoittaa variksen 

 loytopaikkoja alueella. Muualla en sita tavannut, paitsi 14/7 

 Elijoella n. \ km joesta, pienen suoaukeaman laidassa). 

 Tassa suhteessa varis siis on vastarakin kaltainen. Kaikki- 

 alla alueella missa sita loytyi, se oli hyvin harvalukuinen 

 tai harvalukuinen, lukuunottamatta Vuorijarven ja ehka 

 kirkonkylan viljelysalueita. Vuorijarvella esiintyi variksia, 

 painvastoin kuin muilla viljelysmailla, joilla sita usein ei 

 nakynyt ollenkaan, suuri maara, etupaassa yhdessa n. 50 

 lintua kasittavassa parvessa heinakuun viime ja elokuun 

 ensi paivina. 



Lentopoikueita tapasin 9 7 Oulangalla, Merenojansuun 

 luona ja 27 7 Vuorijarvella. Valkean variksen on Leinonen 

 (Vuorijarvi) nahnyt. Talvella ei lintua ilmoitusten mukaan 

 tavata. 



Wasenius tapasi linnun muutamia kertoja asutuilla 

 seuduilla, samoin Finnila pohjois-Kuolajarven viljelys- 

 mailla ja jokivarsilla, paitsi ei Tuntsajoella. Enwald'in 



6 



