132 Merikallio, Oulangan seudun ja Kaakkois-Kuolajarven linnusto. 



lammilta (Juumajarvi) ja Ahvenlammilta (Sakkinen). Run- 

 saammin on isoahanhea tavattu pesivana Alakitkan ja Kuola- 

 jarven valisella asumattomalla ja suorikkaalla alueella Kuu- 

 samoa (Kyngas, Ollila). Taalta koilliseen alkaa tuo edella 

 mainittu paapesimisalue laajoine aapoineen. Kaikki kaak- 

 kois-Kuolajarven asukkaat nayttavat tuntevan naiden seutu- 

 jen hanhirikkauden ja tietavan pesimistapauksiakin. Myos 

 Sovajarven seutuvilla on lintu useita kertoja pesinyt. 



Suomen puoleinen Kutsan samoinkuin tutkimani Tunt- 

 san vesistoaluekin, Tuutikylasta ja Vuosnajoelta alkaen Kurtin 

 kylia myoten lienee etupaassa hanhikoyhaa aluetta, varsin- 

 kin Kutsan pohjoispuoli, laajojen hiekkakankaitten alue. 

 Viimeksi mainituUa alueella se tuskin pesiikaan. Enjanjoki- 

 varressa (Salmela, Leinonen) ja Siemingin luona (Leinonen, 

 Tormanen) on poikia saatu kiinni tai pesia loydetty, rajan 

 takaisia seutuja lukuunottamatta, missa kylla sen tiedetaan 

 niitty-, kala- ja metsaretkien perusteella pesivan. Kurtin- 

 kylien pohjoispuolelta on taas joku pesatieto olemassa. 



Aavat nayttavat olevan hanhellekin mieluisia olo- ja 

 pesimispaikkoja, ja niiden runsaus maaraavan hanhen esiin- 

 tymisrunsauden. Missa maarin muut tekijat, varsinkin ihmis- 

 asutus, ovat ylla selostettuun levenemiseen vaikuttaneet, on 

 vaikea sanoa. Yleensa vaittavat asukkaat, ettei hanhi, pain- 

 vastoin kuin joutsen ja melkein kaikki muutkin vesilinnut, 

 ole vahentynyt, vaan onpa se joidenkin mielesta painvastoin 

 lisaantynyt. Luultavaa kuitenkin on, etta vaikka hanhi 

 erinomaisen varovaisuutensa ja tarkkojen aistiensa avulla 

 kykenisikin toistaiseksi hyvin sailymaan, sen kuitenkin on 

 taytynyt ja yhakin taytyy vetaytya ihmiskeskuksista ja ih- 

 niisten kulkemilta seuduilta (esim. niittyrikkailta jokivarsilta) 

 syrjaisemmille seuduille. 



Isonhanhen sato alkaa Aukusti Ollilan mukaan Jaakon 

 paivan (25/7) jalkeen. Poikasten pienina ollessa ovat emat 

 (hanen ja eraan toisenkin henkilon mukan) lentokykyisia ja 

 sato siis alkaa vasta kun pojat jo ovat isoja. Lentokykyi- 

 sia ovat emat elokuun lopulla. (Harmaanhanhen sato Poh- 

 janlahden rannikolla Oulun seuduilla alkaa kuukautta va- 



