Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 48, N:o 2. 



89 



wald tapasi tilhen Kuolajarvella lahella kirkonkylaa manty- 

 metsassa 16/7 82. 



53. Hirundo rustica L. — Haarapaaskynen. 



Jouhipaiiskynen (etelassa), t e r va p a a s k y n e n (keski- 

 osassa aluetta), haarapaaskynen ( pohjoisessa), myos s a k s i- 

 paaskynen (Vuorijarvi, Pensonen), ja (jouhikas (Salla, Vanhala)). 

 — Kolmen paanimen leveneminen alueella on sangen mielenkiintoinen. 

 Pohjois-Suomen etelaosissa vallitseva nimi „jouhipaaskynen" 

 ylti etelasta kasin Kurviseen saakka eli hiukan yli Kuusamon-Kuola- 

 jarven rajan. „H a a r a p a a s k y n e n" taas kaartaa Pohjois-Suomen 

 lansiosista pitkin Kemijoki vartta alueen pohjoisosiin (Vuorijarvelle ja 

 Kurttiin). Naiden valille jaa suurin osa kuusialuetta, jossa on linnun 

 nimena „t e r v a p a a s k y n e n", eli juuri se alue, jossa tervapaas- 

 kysta ei loydy, mika seikka selittanee mainitun nimi-erehdyksen. 

 Haara- ja jouhipaaskys-nimen leveneminen alueella kuvaa ehka taman 

 seudun asutushistoriaa ja kulttuuriyhteytta muun maailman kanssa. 



Haarapaaskynen on nahtavasti hyvin harvinainen pesima- 

 lintu alueella, ehkapa suuremmalla osaa aluetta vain satun- 

 nainen asukas. Itse en tavannut sita yhtaan kertaa koko 

 kesana, en Kuusamon enka Kuolajarven puolella. Muuta- 

 mille verrattain hyville lintutuntijoillekin kansan keskuudessa 

 se oli aivan tiintematon lintu. Vain kaksi kertaa sain tie- 

 don linnun tapaamisesta kesalla 1917 alueella, nim. Sova- 

 jarvella (13/7) ja Vuorijarvella (kevaalla huoneeseen sisalle 

 tullut) — kirkonkylaa lukuunottamatta, jossa sen Vanhalan 

 mukaan pitaisi loytya — , ja varmaa pesimista ilmoittavaa 

 tiedonantoa en saanut mistaan. Varemmin kylla tiedetaan 

 sen melkein kaikkialla asutuilla seuduin joko nahdyn tai 

 pesineenkin, joskus useita vuosia perakkainkin. Sellaisia 

 tietoja sain Liikasesta (kerran pesinyt autiossa pirtissa), 

 Sovajarvelta (monena vuonna pesinyt m. m. navetan laipion 

 paalle parissakin talossa, kerran 2 paria), Kurvisesta (kahtena 

 viime vuonna pesinyt). Tuutijarvelta (ladossa pesinyt mo- 

 nena vuonna, viimeksi v. 1916), Vuorijarvelta (tavattu useasti, 

 mutta pesimisesta ei tiedeta), Alakurtista (useasti tavattu, 

 pesinyt huoneen ylisella). 



Wasenius naki haarapaaskysen 6/6, 1914 Kallunki- 



