6 Segerstrdle, Fjallens arsringar och fiskarnas tillvaxt. 



tillvaxt ej kan nas, huru man an beraknar langden. Gran- 

 skar man daremot de medeltal, som nas vid matning av 

 individer av samma art och tagna pa samma plats senare 

 under andra tillvaxtperioden, finner man for det forsta Irets 

 tillvaxt i det narmaste enahanda varden som vid foregaende 

 matning i caudal riktning, medan samma tillvaxt oralt be- 

 raknad visar tydligt lagre varden. Fortsattas matningar i 

 dessa olika direktioner senare vid 2 ars och hogre alder, 

 finner man, att vardena i oral riktning i regeln standigt 

 sjunka, medan de i caudal riktning beraknade bibehalla sig 

 mer eller mindre pa samma plan. (Sattet att gora matnin- 

 gar i fjallets orala del benamnes harefter for korthetens 

 skull „oral metod" i den caudala „caudal metod".) 



Undersokas ater individer av samma art, fodda olika 

 ar, men fangade samtidigt pa samma plats med bragder, 

 som omojliggora all „selektion", sa observerar man vid be- 

 rakning av medeltalen for de skilda aldersklassarna samma 

 foreteelse, en „f6randrad tillvaxt", om den orala metoden 

 anvandes, men denna „f6randrade tillvaxt" kan ej tydligt 

 iakttagas, om den motsatta, caudala metoden brukats. Lika 

 tydlig ar denna foreteelse harvid ingalunda alltid, da de 

 arliga variationerna i fiskarnas tillvaxt latt i nagon man 

 verka hojande och sankande pa de beraknade medelvar- 

 dena for samma aldersklass. 



Hos aldre individer framtrader skillnaden mellan de 

 beraknade caudala och orala vardena skarpast ej vid mat- 

 ning av det forsta arets langdtillvaxt, utan oftast hos den 

 aldersklass. vars langd motsvarar ^3— V2 ^v det undersokta 

 exemplarets. Se tabell III och IV. For att i nagon man 

 belysa detta och olikheterna i de varden, som nas oralt och 

 caudalt bifogas har en tabell over matningar av ett fjall 

 fran en och samma honmort (se foton N:o 1) pa 14,3 cm, 

 vagande 55 gr och tagen nara Borga 15. 9. 19. Harvid ha 

 de caudala vardena tagits till utgangspunkt for jamforelsen 

 med de orala och beteckna de bar liksom i det foljande 

 icke maximilangden, utan avstandet mellan nos och stjart- 

 fenans bas, dar fjallen upphora. Siffrorna inom parentes 

 anojva motsvarande orala varden. 



