16 Segerstrale, Fjallens arsringar och fiskarnas tillvaxt. 



samma ar voro drygt 4 cm. De korrigerade empiriska 

 medelvardena for aldersklass I bland abborrar, fangade i 

 borjan av juli 1919, saledes vid en tidpunkt, da tillvaxten 

 for sommaren annu ej varit stor, steg till 4,4 cm, men de 

 beraknade for samma alder varierade mellan 3,5 och 2,2 hos 

 aldre individer, vilket sistnamnda varde redan betydligt 

 overskreds av cirka 2 manader gamla abborrar, tagna utan- 

 for mynningen av Borg^ a den 3. 7. 1919. De uppvisade 

 namligen en medellangd av drygt 2,6 cm. Vinternoten (tat 

 dylik for norsfangst) gav detta ar (jan. 1921) 5 km. soderom 

 Borga a i Haika fjard ett 70:tal abborrar, fodda varen 1920, 

 pa i medeltal cirka 5,5 cm. Jamfor harmed Brofeldts (3) 

 och Alms (1) m. fl. beraknade varden for aldersklass I! 

 (Langden fran nos till stjartfenans bas utgjorde i medeltal 

 for ett 100-tal av mina abborrar 85,4 % av maximilangden.) 



Vid denna jamforelse aro J aas ke 1 a i n e n's (6) abbor- 

 rar fran Ladoga av stort intresse, da han anvant huvud- 

 sakligen opercularbenen for berakningen av resp. abborrars 

 langd under olika aldersstadier. Det har namligen framgatt 

 av mina undersokningar, det tillvaxtberakningen enligt oper- 

 cularbenet ger varden, som i hog grad motsvara de korri- 

 gerade empiriska, och Jaaskelainens varden for Ladogaab- 

 borren bora darfor giva en betydligt riktigare bild av denna 

 fisks tillvaxt i sjon ifraga an de pa enbart fjallundersokning 

 grundade medelvardena for abborrens tillvaxt i andra sjoar. 

 J:s abborrar visa for ovrigt en tillvaxtskala, som i hog grad 

 paminner om den jag funnit for Borgaabborrar, da de korri- 

 gerade empiriska langderna anvants. 



Vad fjall med arsringar synliga i hela fjallet betraffar, 

 hava fiskeribiologerna anvant olika forfaringssatt. Aim (1) 

 haller fore, att arsringarna hos morten och flere andra fiskar 

 aro lattare att urskilja i den caudala delen af fjallet och 

 anvander darfor denna metod. Trots den caudala meto- 

 den finner aven han i flere fall en „f6randrad tillvaxt", 

 men papekar, att antagligen till en del den observerade 

 skillnaden mellan de korrigerade empiriska och beraknade 

 vardena star att soka i bragdernas selektiva inverkan. Bro- 





