66 Rolf Palmgren, Fagelfaunan i Hvittis socken. 



vind, ofver de angransande skogsbackarna till allt vidare 

 terranger. Under f'lera dagar harjade elden, ehuru uppba- 

 dadt slackningsmanskap fran hela trakten samt hufvudstaden 

 afvensom tre kompanier rysk militar genom lopgrafvar, 

 hyggen och moteldar sokte stacka dess framfart. Det brin- 

 nande omradet, med en langdstrackning af 7 km samt bredd 

 af 3 km, upptog en areal af val 200 om icke 300 ha, och 

 forlusterna anslogos till omkring */a million mark. En stor 

 del af Slattmossen och den vida Tattarmossan blef lagornas 

 rof jamte andra, vardefullare skogbevuxna terranger. Bland 

 dessa ma namnas endast den stora, praktiga, valskotta och 

 under artionden omsorgsfullt bevarade barrskogen a Svarf- 

 vars i Malm, som harvid totalt nedbrann. Och det rika 

 fagellifvet a namnda marker (se Rolf Palmgren: Helsingfors- 

 traktens fagelfauna, Acta Societ. pro Fauna et Flora fennica 

 38, N:o 2) skoflades fullstandigt. 



Under samma fard, da jag observerade den ofvan pa- 

 pekade, af elden harjade, tidigare med praktig barrskog be- 

 vuxna arealen pa asen mellan Vampula och Sakyla socknar, 

 iakttog jag afven darsammastades en storre fullkomligt 

 skoflad tallskog, dar traden annu kvarstodo sasom pa ro- 

 ten uttorkade skelett. Enligt uppgift af Lyden var foro- 

 delsen ett resultat af larven till Noctua piniperda, som nagra 

 ar tidigare i storre antal upptradt harjande pa orten. Hari 

 se vi ater ett exempel pa landskapsbildens forandring, 

 denna gang genom organiska krafters samarbete, med deras 

 pa fagelfaunans frekvens- och formgestaltning sa odesdigra 

 inverkan 1 )- 



! ) En af de alsta sockenbeskrifningar i vart land galler under- 

 sokningsgebitet: „A k a d e m i s k t forsok till en Physic o-Oe- 

 conomisk beskrifning ofver Hvittis Sockn i Bjdr- 

 neborgs Ian; med vederborande tillstand under 

 Kongl. Oeconomie Directeuren och Chemiae-Phys. 

 samt Oeconom. Extra ord. Professor en, HerrPehr 

 Adrian Gadds inseende, sasom ett akademisktsnil- 

 leprof, utgifvit och forsvarat den 26 Maj 1759 af 

 Ephraim Carenius, Satacundensis. 



