Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 40, N:o 1. 59 



III. Forandringar och fluktuationer i fagelfaunans 

 sammansattning inom gebitet under det gangna 



halfseklet. 



Det ligger i sakens natur att kronofogden Karl Lyden, 

 sasom pa orten uppvuxen samt har boende en nastan oafbru- 

 ten foljd af ar skall aga en vidstrackt kannedom om hem- 

 traktens ornis afven med afseende a i rubriken har ofvan 

 framforda synpunkter. Da en sadan kunskap utan tvifvel 

 ar agnad att belysa naturkrafternas och kulturens mer eller 

 mindre tillfalliga eller varaktiga, plotsliga eller langsamma, 

 ofta radikalt omstortande inverkan pa landskapsbilden med 

 dess aterverkan pa fagellifvets gestaltning och rikedom, har 

 jag ansett ett atergifvande af foga kanda sakforhallanden aga 

 ett lika vidtgaende som vidtsyftande intresse. 



I kronofogden Lydens ungdom agde trakten en synner- 

 ligen god tillgang pa jaktbart fjadervildt, tillhorande i det 

 foregaende omnamnda arter. Pa elfven vimlade det af sjo- 

 fagel; den forsta andjakten for aret inbringade ett skytte- 

 lag icke sallan ofver ett hundratal faglar, utan att nagon 

 minskning i bestanden af en sadan aderlatning kunde for- 

 markas. Skogar och hult voro, oaktadt ett ratt flitigt skytte, 

 rika pa matnyttig fagel, isynnerhet hjarpe och tjader. Jak- 

 ten bedrefs denna tid i hufvudsak blott af den fataliga her- 

 remannaklassen pa orten och en del bonder — som darvid 

 betjanade sig af framladdningsgevaret med fangror — , samt 

 pa lofgifven tid. Harigenom understeg den arliga beskatt- 

 ningen af villebradet dock ansenligt afvelstillskottet. Men 

 med vapenteknikens raska utveckling — da bakladdnings- 

 gevaret, forst med stift- och senare med centralantand- 

 ning a patronen erofrade terrangen — samt framfor allt 

 uppkomsten af, betraffande fridlysningstidernas och agande- 

 rattens till jaktmarkerna respekterande foga samvetsgranna 

 skyttar i snart hvarje stuga och torp, intradde alldeles pa- 

 failande en rask nedgang i villebradsstammen. De forodande 



