Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 40, N:o 1. 23 



snap pan. Vid de grunda dybottnade puttarna pa Ronk- 

 kakarret har jag funnit nagra par af gratruten bosatta, 

 och vid golarna pa Karhiniemimossen smalommen allmant 

 hackande samt nagon enda gang afven gras- och blasanden. 

 Det kan aga intresse att omnamna de till torra landet 

 horande fagelarter, som vistas pa myrarna och hogmossarna. 

 Antecknade aro: 



Turdus pilaris s. Fringilla coelebs sp. 



Anthus trivialis ssp. Emberiza citrinella sp. 



Parus borealis sp. 



samt uteslutande pa sistnamnda slag af anforda lokaler: 

 Sylvia cinerea s och Phyllopseustes trochilus s. 

 Det ar ju helt begripligt, att jordbrukarena pa orten i 

 odlingssyfte soka tillgodogora sig de vidstrackta karren. 

 De storsta tillhora kronan och hafva hittills varit oatkomliga. 

 Talrika kyttlandsrokar ses dock sommaren igenom i olika 

 vaderstrack, harrorande fran smarre karr i privat ago, och 

 deras behagliga doft fyller luften med sin sota hetsande 

 arom. For att i ofvannamnd afsikt kunna utnyttja karren 

 uppdikas forst de utsedda arealerna grundligt och fa sedan 

 torka under flera ars tid, forran marken graftas samt tallarna 

 och riset brannas. Redan vid den forsta torrlaggningen 

 forandras vasentligen terrangens natur, och i samband dar- 

 med undergar afven fagelfaunans karaktar en forandring, 

 icke sa mycket i kvalitativt, som fastmer i kvantitativt han- 

 seende. Enligt mina iakttagelser, okas pa sadana uppdi- 

 kade mossar (t. ex. Lauhan-, Amman-, Jarven- och Toiva- 

 rinsuo) frekvensen nagot for j o r d u g g 1 a och storspof, 

 men sankas till ett minimum for bade ljungpipare och 

 trana, medan rip an, dar i ofrigt inga" menliga inflytelser 

 gora sig gallande, till antalet tyckes halla sig i det narma- 

 ste stabil. 



Bland undersokningsgebitets forekomstlokaler pa torra 

 landet kunna sarskiljas foljande hufvudrubriker, s o 1 6 p p- 

 na stall en, buskmarker och skogbevuxna ter- 

 r an ge r. 



