18 Rolf Palmgren, Fagelfaunan i Hvittis socken. 



aro namligen till sitt vasen den sista kvarlefvan af igen- 

 grodda trask; de obestigeliga hangflybaddarna och den ur 

 vattnet bland sumpvaxtligheten framkvallande glansande 

 dyvallingen talja deras historia. Smatrask af denna typ an- 

 traffas i kanten af karrmarker, myrar eller vattensjuka starr- 

 mader, samt aga i hufvudsak en vegetation af Sphagna, Ca- 

 rices och Eriophora, nagongang Equisetum, enbart eller i 

 forbund med Menyanthes, Alisma m. fl. till lefnadssattet lik- 

 artade vaxter, hvilka icke sallan genom sin talrikhet trada 

 i forgrunden. Sa ser man exempelvis a Kiviniemen-paska- 

 jarvi tatt vaxande svaltingbestand uppfylla hela trasket, sa 

 nar som de narmaste strandbarderna. De golar som fore- 

 komma pa flackmossarna forbigas har; de upptagas langre 

 fram i samband med sin omgifning. En helt annan karak- 

 tar aga skogstrasken. En stor del af dem aro blott grunda 

 polar, som matas af nagon varback och regnstrilarna och 

 darfor under sensommaren sta uttorkade da den sumpiga, 

 blottade bottnen tackes af bjorn- och hvitmossors mjuka 

 svallande ofvertag prydda med starr och angsull; andra 

 sasom Kahrinlampi bevara sin spegel ofver sommaren, om 

 an starkt reducerad och presentera sig darfor med en yppi- 

 gare flora. Utom af starr och andra sumpalskande halfgras- 

 och grasarter pa strandremsorna fangslas blicken af gula 

 och hvita nackrosor, pilort, svalting, dyblad (Hydrocharis) 

 och talrika andra. 



Fagelfaunans sammansattning och riklighet aro bero- 

 ende icke enbart af lokalens specifika karaktar, afven af- 

 standet till narmaste vattendrag och dettas beskaffenhet 

 spelar harvidlag en viktig roll. Sasom tidigare antydts soka 

 sig namligen ofta simfagelhonorna med ungkullarna forr eller 

 senare fran de mera fredade hackplatserna ned till de storre 

 vattnen med deras rikare tillgang pa naring. Vid de sma 

 dytrasken i narheten till Kumo elf sasom Ajellusjarvi, 

 Kuturinjarvi, Jarvionjarvi samt tidigare anforda 

 Paskajarvi benamnda golar, hackar krickan med for- 

 karlek; afven grasanden, blasanden samt ett och an- 

 nat smalompar finner man icke sallan bosatta vid dem. 



