12 Rolf Palmgren, Fagelfaunan i Hvittis socken. 



baddar och dystrak kanner sig afven gratruten saker 

 om ungarna. 



Vi se salunda, hurusom de olikartade lifsbehofven for 

 elfvens faglar mangen gang samtidigt kunna betinga flera 

 olika slag af uppehallslokaler. Individens och slaktets in- 

 tressen kunna vi afven benamna dessa kraf. Af praktiska 

 skal soka arterna forena dem, dar det blott ar mojligt. 

 Anderna fora sina ungar efter klackningen ut till de skyd- 

 dade naringsplatserna pa frakenmaderna och i vassruggarna; 

 det samma ar fallet med knipan och skrakfaglarna, hvilkas 

 ungkullar under fara stundom anlita den resliga sumpvaxt- 

 ligheten, men merendels lita pa sin utmarkta dykningsformaga. 



Utom dessa ur naringstopografisk synpunkt akta sot- 

 vattenfaglar forekommer vid Kumoelf ett stort antal arter, 

 som hora hemma pa sumpmarkerna och torra landet, men 

 for hvilka narvaron af elfven och vatten i allmanhet, syn- 

 barligen okar trefnaden eller erbjuder riklig naring, sasom 

 storspofven, enkla beckasinen, gularlan, angspiplarkan, kra- 

 kan och annu andra. De skola upptagas langre fram i sam- 

 band med deras egentliga standorter. 



Nanhianjoki omgifves under sitt lopp genom om- 

 radet fornamligast af odlade fait och angar. De sistnamnda 

 hafva pa manga stallen fatt skota sig sjalfva och darfor er- 

 hallit en naturlig pragel, sasom flerstades i Raikan- och Reki- 

 koskenmaa benamnda utmarker. Tufviga, tatel- (Aira) och 

 hvenrika (Agrostis) sumpangar med starr och videsnar om- 

 vexla i dessa trakter ofta med buskiga blandskogsdungar. 

 I vattnet vaxa mer eller mindre frodigt starr, fraken och 

 vass, stundom saf jamte diverse bladvaxter, Nymphaea, Nu- 

 phar, Sagittaria, Alisma, Butomus, Cicuta m. fl., hvilka stall- 

 vis, sasom narmare mynningen, igenfylla hela an. 



Vid denna a aro observerade: 



Actitis hypoleucos a. Anas crecca ma. 



Anas boschas sp. Mareca penelope sp. 



Den genom omradet i talrika sma bukter flytande Loi- 

 mijoki har har nagra steniga, grunda forsar. Vattnet ar 



