28 Liro, Karjalaisia kasvinnimia. 



pain „malina" tulee yha tavallisemmaksi. Karjalaisissa ky- 



lissa on sanalla aanenpaino poikkeuksetta ensi tavulla. 



Kuusiniemella kaytetaan hedelmat kermana. Kirvasjarvella 



ja Korpilahdella pannaan kuivattuja marjoja tarpeen tullessa 



viinaan, jolloin saadaan „malinoffkaa" eli „malinaviinaa". 



Rubus saxatilis Hillunkainen: Paadane. — H i m- 



munkainen: Ondajarvi (y); Paadane. — Kostenitsa: 



Kirvasjarvi. — Linnunkainen: Omelie (y); Kiimavaara; 



Kuusiniemi. — Luumarja: Rukajarvi; Kevatmarvi; Sjui- 



garvi (y). — Villunkainen: Paadane. — Sjuigarvissa 



kaytetaan lehdet teeksi. Yleensa syodaan marjat, mutta 



Kuusiniemella vaitettiin niiden suuremmassa maarassa nau- 



tittuina synnyttavan jotakin „selkatautia". 



Rumex acetosa \ „ . , . .. T ~ v 



„ } — Suolaheina: Lusma; Omelie; 

 „ acetosella I 



Koivuniemi (y); Kevatmarvi; Paadane (y); Ondajarvi; Kuusi- 

 niemi; Suondali. Kansa tietaa hyvin, etta suolaheinaa on 

 „kahta sorttaa", vaikka vaan yhta syodaan. 



Rumex domesticus — Koiranbutki: Rukajarvi (jy). — 

 Koirankieli: Tungu (y); Maasjarvi (y); Ondajarvi {y); 

 Sjuigarvi. — Koirannanni: Rukajarvi (jy). — Paha- 

 kassikkainen: Kuusiniemi. — Pahaohtahainen: 

 Kuusiniemi y. m. paikoilla. Katso Sonchus! — Sabaacnii 

 list: Kern; Parandova — Tuliheina: Omelie (h?). 



Russula (lajit) — • Koiransieni: Paadane (y). — S o - 

 lodaschka: Tarasoffostrov. 



Alueella kootaan yleisesti „griboja", „vahvoisia", „pil- 

 visienia" ja „voisienia" (joilla viimeksimainituilla luultavasti 

 tarkoitetaan Cricunopus luteus'sta, jota vuodenajan takia ei 

 voitu nayttaa) seka tuntemattomiksi jaaneet „griisit" eli 

 „griisisienet", joita Koivuniemella ynna muuallakin tunnet- 

 tiin ja sanottiin valkoisiksi ja hyviksi. Sienet valmistetaan 

 niinkuin Suomessa: puhdistetaan, virutetaan kylmassa ve- 

 dessa, puserretaan kuiviksi, kiehautetaan ja kaytetaan liemi- 

 ruuassa lihan^ veroisina. Erittain kiitetaan „vahvoisia" ja 

 „griboja". Repolassa valmistetaan „sienikukkoja". Raakoina 

 ei sienia koskaan syoda. Sienet sailytetaan joko kie- 



