8 Liro, Alandska vaxtnamn. 



lika blommor aro nara beslaktade och de kallas i allmanhet 

 alia for „s m 6 6 rb 1 o mm o r". Ofta tillfogas forklaringen: 

 „det finns manga slag af smoorblommor." En annan sa 

 att saga „folkbotanisk vaxtfamilj" bildar „Ti s se l"-grup- 

 pen, hvars „folkbotaniska urtyp" Cirsium arvense synes vara. 

 Kring denna grupperas flera andra mer eller mindre be- 

 slaktade arter pa foljande satt: 



Cirsium arvense, T i s s e 1 (m. fl. benamningar). 



„ heterophyllum, Mjolktissel: Stromma ; Godby. 



„ palustre, Blaatissel: Skeppsvik. 

 Carlina vulgaris, Toorntissel: Godby. 

 Carduus crispus, Mjolktissel: Stromma. 

 Sonchus arvensis, Smoortissel: Sibby. 

 Lappa-arter, Karrborrstisslar: Sibby. 

 Centaurea scabiosa, Tiisselschoonor: Bjorsby. 



Pa grund af folkbotanisternas „fenologiska iakttagelser" 

 hafva nagra vaxter fatt sitt namn. Dylika aro foljande: 



Eersmassor (Primula farinosa): Hammarland; Fin- 

 strom. Det sages, att om vaxten hinner blomma till den 

 18 maj (Eriksdagen), sa kan man vanta sig en vacker som- 

 mar. Med benamningarna johannisblommor, j o h a n- 

 n i s g r a a s och miidsommarblommor afser man Spiraza 

 filipendula, Ranunculus-arter och Matricaria discoidea. 



Denna sistnamnda namngrupp bildar for ofrigt ofver- 

 gangen till de allmannare kollektivbenamningar, af hvilka 

 sarskildt maasa, tattor, taatel och staaka bora 

 framhallas. - - „Maasa" synas alia Musci och Lichenes vara. 

 Vaxa de pa sten aro de „s t e e n m a a s a"; om de forekomma 

 pa trad, sa heta de naturligtvis „traa maasa". Benam- 

 ningarna tattor och taatel (samt dessas varianter) mot- 

 svara de finska benamningarna „k ast i kk ai n e n" och 

 „kassikkainen". Med dem betecknas ofverhufvudtaget 

 alia med vippor forsedda gras. 



Benamningen „staaka" ar ett ratt vanligt namn pa 

 manga tva- och flerariga hogstammiga dikotyledoner och 

 synes motsvara den karelska benamningen „h o r m a". Anses 



