10 Liro, Alandska vaxtnamn. 



pa den" eller „farfar tog upp den" eller „mor begagnade 

 forr", eller helt enkelt „inte numera". Tyvarr hade man 

 redan i de fiesta fall glomt (eller latsats glomma?) till hvad 

 och huru vaxten anvandes. 



„Arbetsmetoden" vid insamlandet af vaxtnamnen var 

 foljande. Pa aftonen — vanligen efter slutadt dagsarbete, 

 liksom afven fore och efter maltiderna — gick man ut till 

 narmaste backe, hage eller ang och plockade i hast en nafve 

 full af de pa stallet forekommande vaxterna. Och nu be- 

 gynte en formlig examinering! Da gardens hela familj och 

 stundom afven nagon slakting, granne eller tillfallig gast 

 var tillstades, hade man ofta en „liten forsamling" omkring 

 sig. Harvid var det ofta ratt latt att erfara, hvilken be- 

 namning var den allmanna pa stallet. Ratt upplysande voro 

 stundom de sma „diskussioner", som vara folkbotanister 

 hollo sig emellan. — Da det insamlade materialet var slut, 

 fragades efter de vaxtbenamningar, som den ena eller andra 

 i „forsamlingen" for tillfallet rakade komma ihag. Pa detta 

 satt letades fram manget namn,ty „forsamlingsmedlemmarna" 

 anstrangde sig ofta synbarligen i kapp. Da ett allmannare 

 begagnadt namn dok upp i nagons minne, sandes en af de 

 yngre att leta upp en sadan vaxt och hemta den „at her- 

 rarna till paseende". Afven aldre personer hemtade — 

 uppmanade dartill — kanda vaxter fran sina vandringar. 

 Andra forsokte hitta pa sadana vaxter, „som herrarna int' 

 sku' fa reda pa". — Personer ur allmogeklassen, hvilka un- 

 der exkursionerna patraffades, fingo sallan fortsatta sin fard, 

 innan de namngifvit atminstone nagon vaxt, o. s. v. 



Da man for ett par decennier tillbaka i finsksprakiga 

 kretsar (V a n a m o) i hogre grad borjade ifra for uppteck- 

 nandet af de inhemska benamningarna pa djur och vaxter, 

 uppstalldes som fodran, att namngifvarens fodelse- och bo- 

 ningsort samt alder och samhallsstallning, skolbildning m. m. 

 jamval skulle upptecknas. 



Sadan arbetsmetod kan vara val pa sin plats, nar man 

 rakar pa en mera framstaende „folkbotanist", som kanner 

 ett storre antal vaxter. Men bland de ratt meddelsamma 



