8 Liro, Karjalaisia kasvinnimia. 



ne, kerran vauhtiin paastyaan, yleensa sangen halukkaat 

 loistamaan tiedoillaan. 



Ne pikku huomautukset, joita rahvaanbotanistit tuon 

 tuostakin tekevat jostakin kasvista esim. lehtien muodosta, 

 kukkien sulkeutumisesta ja avautumisesta, hajusta, mausta, 

 kasvupaikasta, niiden suhteista elaimiin y. m. ovat tarkoin 

 sanasta sanaan muistiin pantavat, silla ne valaisevat kaikki 

 omalla ja usein huvittavalla ja opettavalla tavalla rahvaan 

 kasviopillisten tietojen eri puolia. 



Keraysretkeltaan palattuaan on keraajan mahdollisim- 

 man pian kirjoitettava muistiinpanonsa puhtaiksi tekematta 

 nimityksiin Jalestapain" mitaan „parannuksia". 



Elain- ja kasvinnimityksien kerailyssa on epahuomiossa 

 meilla tahan asti jarjestelmallisesti tehty se varsin huomat- 

 tava virhe, etta n. s. „negatiiviset tiedot" eivat ole 

 tulleet muistiinkirjoitetuiksi. Itse olen tullut huomaamaan 

 taman puutteen vasta jalestapain valmistaessani painokun- 

 toon esilla olevaa nimikokoelmaa ja erasta ruotsalaista ke- 

 salla 1897 Ahvenanmaalla keraamaani nimiluetteloa. Tasta 

 karjalaisesta nimikokoelmasta puuttuu nimittain nimityksia 

 esim. seuraavista keraysalueella tavattavista kasveista: 



Anthoxanthum odoratum Myosotis (lajit) 



Cicuta virosa Nardus stricta 



Comarum palustre Parnassia palustris 



Juncus (lajit) Pedicidaris palustris 



Lathyrus pratensis Pirola (lajit) 



Leontodon autumnale Solidago virgaurea 



Luzula (lajit) Spircea Ulmaria 



Matricaria inodora Trollius europceus. 



Kun naita kasveja ei muistiinpanoissa missaan mainita, 

 voisi siita jalestapain helposti tehda sen johtopaatofcsen, etta 

 nama lajit kuuluvat niitten kasvien joukkoon, joista Kar- 

 jalassa runollisesti sanotaan „ka yksi heina meilla kaikki 

 matkaa", taikka joista valinpitamattdmasti arvellaan etta 

 „olloo mi olloo" tahi halveksuvasti tokaistaan „heina da 

 heina" taikka joita kutsutaan yhteisnimityksella „moahei- 



