Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 40, N:o 3. 29 



hautettuina astioissa tahi kuivataan ne leivinuunissa. Suon- 

 dalissa kootaan Polyporus cinnabarinus'ta. „puun punaiseksi 

 painamista varten". 



Salix caprcea — Rait a: Omelie; Ruuna; Tiiksijarvi. 



Salix cinerea — Paju (monikossa usein „pajulot") ja 

 Rait a: koko alue. Usein riidellaan siita, onko S. cinerea 

 raita vaiko vaan paju. Kaikki muut Salix-lajit ovat papuja 

 (S. pe ntandr a' sta. ei tietoja) ja pajupensaat ovat „pajutuba- 

 set", jota nimitysta kaytettiin Omeliessa ja Kolvasjarvella. 



— Lehdet kaytetaan kuin koivun. 



Salix lapponum — Vesipaju: Tiiksijarvi (y). 



Schoenus — Mustapaaheina: Sjuigarvi (h). 



Scirpus lacustris — Kaisla: Kirvasjarvi (h); Koivunie- 

 mi. — Kasla: Rukajarvi (y); Koivuniemi (y). Kazla: 

 Kirvasjarvi (y); Korpilahti (y); Ondajarvi (y). 



Secale cereale — Leipa: Hiisjarvi. — Ruis: Suondali; 

 Koivuniemi: „ruis ravaistaa" (= kukkii). 



Selaginella spinulosa — Griischna travaa: Tara- 

 soffostrov. — Griisiheina: Suondali; Koivuniemi; Ruka- 

 jarvi. — Kronceheina: Koivuniemi. Se/a^m^Z/a'a kii- 

 tetaan tehokkaaksi laakkeeksi „griisitaudissa". Annetaan 

 Koivuniemella maidossa keitettyna lapsille, jotka ovat „riien 

 viassa". 



Silene inflata — Bulschkaheina: Kevatmarvi. — 

 Plakkuheina: Kevatmarvi (y): Sjuigarvi. — Placka- 

 heina: Rukajarvi (y). Plackuheina: Ondajarvi. — 



PlaCkuttaja: Kevatmarvi. — Placku: Markkasenvaara. 



— Smackaheina: Koivuniemi (y) ; Kuikkavaara. — Useim- 

 mat nimitykset johtuvat lapsien tavasta „plackuttaa" kukkia 

 (verhio kiinnipuristettuna suustaan) otsaansa vastaan. 



Solatium — Potaatti: Repola. — Potakki: Koivu- 

 niemi. 



Sonchus arvensis — Ohtahainen ja Pahaohta- 

 h ai n e n: Paadane (samoin suuria Rumex- ja Gateopsz's-lajeja). 



Sorbus — Pihlaja: koko alue. — Rebiina: Korpi- 

 lahti; Kirvasjarvi: „talvella kylmettyna hyvat". — Marjat vii- 

 naan: „rebiina viinaa". Repolassa keitettiin marjoista teeta. 



