Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 39, N:o 6. 9 



tager Naruskajoki och fran soder Nurmi-, Salla- och Kuola- 

 joki. Forutom sjalva Tuntsajoki, hora till det senare vatten- 

 systemet Kutsan- och Kutujoki. Bland anmarkningsvardare 

 sjoar ma namnas Tenniojarvi, Vuorijarvi (c. 185 mo. h.), 

 Onkamojarvi, Sallajarvi, Kuolajarvi-sjoarna (c. 218 m 6. h.), 

 Auhtijarvi och Tuutijarvi. — Vid flod- och sjostranderna ar 

 vegetationen rik. Den bestar har fornamligast av frodig 

 blandskog med undervegetation av Convallaria majalis, 

 Majanthemum bifoliiim, Lychnis dioica, Raminciiliis lapponi- 

 cus, R. acris, Trollius europaeus, Geranium silvaticum, Astra- 

 galus alpimis, Rubus arcticus, Epilobium angustifolium , Cor- 

 nus suecica, Polemonium campanulatum och Bartschia alpina. 

 Pa de naturliga angarna (tulvaniityt) aro Trollius europaeus 

 och Caltha palustris forharskande. Kring flod- och sjostran- 

 derna utbreda sig ofta ratt vidstrackta karrmarker, dar vege- 

 tationen bestar av Carex-avter, Betula nana, Rubus chamae- 

 morus, Andromeda polifolia och Menyanthes trifoliata. Vid 

 stranderna finnas stundom Sa//x-buskager, vilka dock hava 

 ringa utstrackning. 



Omradets fagelfauna. 



Fagelfaunan uti Salla lappmark karaktariseras genom 

 en stor rikedom pa vadarter, har uppgaende till 16. Mer 

 eller mindre talrikt forekomma Charadrius morinellus, Tel- 

 matias gallinago, Limicola platyrhincha, Totamis fuscus, T. 

 glareola, T. glottis, Actitis hypoleucos, Machetes pugnax och 

 Numenius phaeopus, sallsynta aro daremot Charadrius apri- 

 carius, Telmatias gallinula, Numenius arquatus, Limosa lappo- 

 nica och Grus grus. Charadrius hiaticula och Tringa tem- 

 mincki torde vara endast genomflyttande arter, mojligen kan 

 dock den forstnamnda hacka vid nagon av omradets sjoar 

 ehurii uppgifter harom saknas. Tattingarnas antal uppgar 

 till 44, av vilka Loxia curvirostra och L. bifasciata i hog 

 grad aro beroende av en riklig tillgang pa gran- och tall- 



