Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 31, N:o 5. 59 



eika voi sanoa vamiasti pesivan (Vert. Kuopiotr. f o g e 1 f., 

 si v# 19—20.). 9, X, 1882 on Levander tavannut Kuopiossa ja 

 talvella 1883 JalMnen ja Wechman; syksyisin lokakuussa ja 

 myohaan talvellakin on Jauhiainen huomannut ja Jalkanen 

 sanoo sen olevan hyvin tavallisen syksylla (Palm. ark).. Tal- 

 vella 1900—1901, marraskuun alusta maaliskuuhun se oli san- 

 gen yleineu. Muutaman tapasin syystalvella 1903. 22, \ . 

 1906 huomasin parin Luhastensalossa, jossa ne kaikesta paat- 

 taen pesivat, vaikka pesaa ei loytynyt. On kerran tavattu pe- 

 sivana Haminalahdessa (Fabritius). 



Parus coeruleus L. 



Toht. B. Fabritius on kerran 1890-luvulla nahnyt sini- 

 tiaisen sotilaskasarmilla rnokalaudalla. >Luo n n o n Y s t a- 

 v a s s a» v. 1901 siv. 230 kerrotaan nahdyn Kuopiossa 4, XI, 

 1901. On syyta epaillii uutisen todenperaisyytta. 



Parus cinctus B o d d a e r t. 

 Syn. Parus sibiricus Gin el in. 



XI, 1832 tapasi J. v. Wright Haminalahdessa homotiaisen 

 seurassa 7 — 8 kpl. lapintiaisia, joista ampui yhden poikalinnun 

 Vert, Kuopiotr. f o g e 1 f.. siv. 20). Melon mukaan joskus 

 Kuopiossa (S u o m. L u u r a n k.. siv. l J4 ). 4, 1, 1901 huomasin 2 

 kpl. Vainulanniemella ja 16, IX, 1902 useita (poikue?) Puijon 

 itaisella rinteella. 



Parus borealis D e S e 1 y s-L. 

 Pakastiijainen (Suonnejoki, Karttula). 



Sangen yleinen sekii havu- etta lehtimetsissa kesiit, talvet. 

 Munimisaika on toukokuun puolivalista loppuun. Muuia loy- 

 detty: 15, V, 1860; 21, V, 82, 7 m. (Melan kok.); 20, V. 96, 

 9 m.; 22, 7 ja 8 haud. munaa ja 29, V. 97. 8 paljon haud. mu- 

 naa; 18. V, 1900, 9 m.: 4, VI, 02, 8 paljon haud. m.; 26, V, 

 04, 6, 8, 8 ja 9 m.; 23, 9 haud. munaa ja 25, V, 1906, 8 m. 

 paljon haud. Pesa tavallisimmin lahossa kannossa, valista ai- 

 van matalalla. valista ja useimmin parin metrin korkeudessa, 



