Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 31, N:o 5. 87 



lahella Kuopion kaupunkia Huuhanmaen rinteella 14, VIII, 06 

 (Vert. Medd. 33, siv. 3. [Tavattu kerran Rautalammella 

 Pohjois-Savossa (Waren) (Vert. Medd. 7, siv. 118.).] 



Falco peregrinus T u n s t a 1 1. 



J. r. Wright (Kuopiotr. fogeli, siv. 1). mainitsee 

 vain kahdesti tavatun alueella. Myuhemmin sitii on melkein 

 saannollisesti tavattu joka vuosi. Tulee huhtikuun puolivalissa 

 ja alkupuolella; »hankiaisen» aikaan olen huomannut sen kay- 

 van vanhoja pesapaikkojaan tarkastelemassa. Talloin se on 

 makaillut ja hieroskellut kuopissa. lumellakin. merkiksi jonkun 

 hoyhenen pudottanut. Munimisaika sattuu toukokuun alkupuo- 

 lelle. Rakastaa entisia pesapaikkojaan: tiillaisia on Kuopion 

 seuduilta tiedossani useampia. Niinpa on se pesinyt vv. 1895 

 ja 1896 Vuorilammen kalliolla Neulamaella. v. 1897 Kalliosaa- 

 ressa (pohj. saaristo), jossa pesa oli kalliokielekkeella korkeiu- 

 taan 3 in vedenpinnasta. V. 1898 loydettiin pesa jyrkalta ran- 

 takalliolta Pilpanrannan ja Pitkanlahden torpan valilla. Vv* 

 1901 ja 1902 taas Vuorilammen kalliolta. Pesi v. 1899 Lai- 

 vonsaaressa vanhaan kalasaaskin pesaan (A. Kangas). Pesinyt 

 samassa saaressa kalliolla, noin 60 m vedenpintaa korkeain- 

 malla kalliokielekkeella vv. 1903 ja 1904. Jalkimaisena vuonna 

 tavattiin pesa 8, V, jolloin siinii oli 4 melkein hautomatonta 

 munaa. Pesalla jaannoksia lukuisista vesilinnuista ja isotikka. 

 19, V, 1906 loydettiin pesivana Honkaluodossa. pohjoiseen Lai- 

 vonsaaresta, aivan matalalla kalliolla, korkeintaan 5 m veden- 

 pinnasta. 4 hiukan haudottua munaa oli pesassii, joka oli 

 tehty hienon petajanrungon alle. Pesallii koirasteiren hoyhenia. 

 Myohemmin samana kesanii oleskeli sama pari Kalliosaaressa 

 ja Laivonsaaressa; edellisessa se oli ollut pesimishommissa, 

 koskapa Karppanen loysi yhden munan kalliolle tehdysta pesa- 

 kuopasta. Pesi kesalla 1907 ja luultavasti mycskin 1908 Lai- 

 vonsaaren pohjoisosassa vanhassa hongassa olevaan vanhaan 

 kalasaasken pesaan (K. Airaksinen). — Xayttaa hyvin toden- 

 mukaiselta, ett'ei alueella pesi useampia kuin yksi pari kesassa. 

 [Vanhastaan tunnettu pesimispaikka Pohjois-Savossa on Pisa- 

 vuori, Xilsian pitajassa. M elan kokoelraissa on munia 

 Leppavirroilta VI, 1870.J Kuopion museossa on vanha V, jonka 



