Acta Societatis pro Fauua et Flora Fennica, 31, N:o 5. 93 



ten, niittyjen ja soiden hiona. On luonteeltaan hidas ja va- 

 hemman pelkuri. Kay usein rakattirastaiden pesia veroitta- 

 massa ja antaa rastaiden silloin liata itsensa selkapuolelta pa- 

 hanpaivaiseksi ! Pesia on usein loydetty: 18, VI, 1863 2 in. 

 (Melan kok.): 13. VI. 96. 3 m.; 22, VI, 98, 3 hiukan haudottua 

 munaa pesassa Neulaniemella. Lukuisia pesia tinmen Laivon- 

 saaresta, Xeulamaen seuduilta. Sarkilahdesta, Pitkastalahdesta. 

 Kehvonsalosta ja Sayneensalosta, Munat ovat hautomattomia 

 kesakuun puolivaliin. — Tulee toukokuussa ja muuttaa pois jo 

 syyskuun alussa. 



Archibuteo lagopus B r ii nnic h. 



Piekanahaukkaa tavataan ainoastaan muuttoaikaan kevain. 

 syksyin. Kevatmuutto tapahtuu huhtikuun lopulla: 

 20, IV, 1900; 18, IV, 05 (S:a); 



22, IV, 02; 25, IV, 07; (8:a); 



18, IV, 04 (Karppanen); 20, IV — 7, V, 08 (S:a). 



Syysmuutto ensi lumien aikaan loka- ja marraskuuila: 29, X, 

 1902; 2—13, X, 03 (Karppanen); 16, X, 04; 22, X — 7, XI, 

 06; 30, IX, 9, X ja 9, XII, 07 (Karppanen). Kaippanen on 

 huomannut muutamana syksyna jo elokuussa piekanahaukkoja. 

 vielapa heinakuussakin, in. m. 6, VII, 1908 vanhan linnun raat- 

 kalla pohjoiseen?! Tallaisesta aikaisesta muutosta arvellee 

 J. v. Wright niiden mahdollisesti pesivankin Pohjois-Savossa 

 (Kuopiotr. fogelf.. siv. 2). 



Buteo vulgaris B e c h s t. 

 H a v u k k a, Naukujahavukka. 



Ehdottomasti yleisin kaikista haukoista. Pesii aika run- 

 saslukuisena kaikkialla sopivilla paikoilla. Pesa on kuusessa 

 tahi harvemmin petajassa, miten milloinkin puun alaosassa 

 tahi latvapuolessa, tavallisesti 8—10—12 m korkeudella. Olen 

 nahnyt pesan, joka oli 2,5—3 m korkeudella (Laivonsaari 25, 

 V. 1906). Lukemattomia pesaloytoja on tehty. Munimisaika 

 sattuu toukokuun loppupuolelle. Munia on tavallisimmin ollut 



