102 Suomalainen, Kallaveden seudun linnusto. 



suurempien ja pienempien soiden laidassa makisella maalla pe- 

 tajametsissa. Taalla siksi kunnes poikaset ovat milt'ei taysi- 

 kasvuisia. Vahitellen vetaytyvat ne metsaan, harvahkoihin pe- 

 tajametsiin, joissa puolukoita runsaasti kasvaa. Myohaan syk- 

 sylla, lumien aikaan ja koko talven oleksii metso jylhissa pe- 

 tajametsissa, kaukana ihmisasunnoista. Useimraiten vain har- 

 voja yhdessa, mutta usein parvissa, 20 — 30 kpl. ja enemman- 

 kin. Niiden lukumaara on paljon vahentynyt liiallisen pvvdys- 

 tamisen kautta» (Kuopiotr. fogelf., siv. 30). Melkein sama 

 on asianlaita nykyaankin. Erityisemman tarkeana pesimispaik- 

 kana on lisaksi mainittava pieneramat, hikista kuusi- tahi har- 

 vahkoa petaja- ja sekametsaa kasvavat saaret suurempien 

 saarten ja mantereiden vierella. Metsojen lukumaara on pe- 

 lottavasti vahentynyt ja kaupungin laheisimmasta ymparistosta 

 se on melkein kokonaan havitetty. Tavataan runsaimmin 

 alueen lansiosissa, vaan rnyos pohjoisessa ja idassa seka ete- 

 laisessa saaristossa. — Pesimisaika on puolivalissa touko- 

 kuuta. Verrattain harvoista pesaloydeista mainittakoon: 13, V, 

 1896, 7 munaa; 18, V, 97. 6 hiukan haud. m.; 20, V, 99, 2 

 pesaa, 6 ja 7 m.; 12, V, 1901, 4 m.; 8, V, 04, 2 pesaa, molem- 

 missa 5 in.; 22, V, 06, 8 m. - Soidin alkaa huhtikuun puoli- 

 valissa ja kestaa sita valista toukokuun loppuun. 



Tetrao tetrix L. 



T e i r i, T e t r i, T e y r i, T 5 v r, d Ukko t.. 9 A k k a t. 



Teiri on metsalinnuista nykyaan yleisin ja tavataan sita 

 viela melkoisen runsaasti melkein kaikkialla. Ainoastaan kau- 

 pungin laheisimmasta ymparistosta vahentynyt suuresti. Pesii 

 sitavastoin hyvinkin runsaasti varsinkin alueen pohjoisosissa. 

 On yleisempi viljelysmaiden seuduilla kuin laajoissa korpimet- 

 sissa. Pesii tavallisimmin harvahkoissa, kuivissa sekametsissa, 

 usein kaadetussa kaskessa tahi metsapalon polttamalla kan- 

 kaalla kanervikoissa. Munii puolivalissa toukokuuta: 20, V, 

 1896, 8 m.; 12, V, 98, 5 m.; 19, 8 m. ja 22, V, 99, 11 m.; 3, 

 VI, 1900, 9 haud. m.: 14, V. 02, 7 ja 9 m.; 26. V, 04, 11 m.; 

 23, 8 m. ja 27, V, 06, 10 melkein hautom. m. Poikaset ovat 

 kuoriutuneet Juhannuksen seutuun. Tavsikasvuisia ne ovat 



