

Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 31, N:o 5. 81 



saudesta. Vuosina, joina pihlajanmarjoja ei ole, jaavat tilhet 

 tulematta. Niinpa syksylla 1907. Runsasmarjaisina vuosina 

 niita nakee kaupungin puistoissa ja pihoissa suurissa. tuhan- 

 siin nousevissa parvissa tehden puhdasta pihlajoista. Joulun 

 jalkeen ja tammikuun puolivaliin ne vahenevat, ja tapaa niita 

 sitteramin pienemmissa parvissa seuduissa. joissa katajia kasvaa. 

 Huhtikuun lopulla useimmat ovat havinneet, mutta jokunen 

 pesiikin, kuten edellii on mainittu. 



Alauda cristata L. 



Kaksi kertaa ammuttu Kuopiossa: 4, XII, 1873 (S u o m. 

 L u u r a n k., siv. 128.) ja 28, Xl, 1882 (Suomal. lintuko k.). 



Alauda arvensis L. 



K i u i u. L e i v o. 



Tulee tavallisesti ennen huhtikuun puolivalia, joskus jo 

 maaliskuun lopulla. Keskimaiiraiseksi tulopaivaksi saadaan 12, 

 IV seuraavista havaiunoista: 

 20, IV, 1845 (F. v. W., Palm. 31, III. i»4: 



ark.): 10. IV, 96; 



30. III. 48 (M. v. W.); 5, IV, 98; 



18, IV. 56 (F. v. W.); 18, IV, 99; 



6, IV, 79 (Ofvers. XXII); 8, IV. 1900; 



22, IV, 81 (S:a XXIV): 29, IV. 02; 



12. IV, 84 (Jauhiainen, Palm. 29. Ill, 03 (Karppanen); 



ark.); 17. IV, 04 (S:a) ; 



8, IV, 85 (Aschan, Palm, ark.); 16, IV, 05 (S:a) ; 



9, IV, 86 (Ofvers. XXIX); 31. Ill, 07 (S:a); 

 25. IV, 92; 9, IV, 08 (S:a). 



Usein peittaa viela paksu hanki maata leivon saapuessa. Latojen 

 ja riihien luota ja tunkioilta pelloilla se silloin ruokaansa etsii. — 

 On yleinen kaikkialla pelloilla ja niityilla. Pesan loytaa usein 

 jo puolivalissa toukokuuta, tavallisesti kuitenkin kesakuun ensi 

 paivina. Mela (muist.) arvelee sen pesivan kaksi kertaa ke- 

 sassii. Myohempaan kuin Juhannuksen seutuun en kuitenkaan 

 ole pesaa loytanyt. Lukuisista pesaloydoista mainittakoon: 2, 

 VI. 1896, 5 munaa; 16. V, 4 m., 17, V, 2 m., 22, V, 97, 5 



6 



