2 Suomalainen, Kallavcden seudun linnusto. 



1860— 70-luvuilla on konrehtori C. A. Aschrtn tehnyt 

 paljon havaintoja, joista osa on julaistu Wright — Palmenin 

 »P i n 1 a n d s F o g 1 a r» II osassa, osa taas on kasikirjoituksina 

 prof. -/. A Palmenin arkistossa. Arkistonsa, jossa sitapaitsi on 

 muidenkin henkiloiden antamia ilmoituksia (Ferd. v. Wright, 

 G. V. Levander, J. B. Jauhiainen), on prof. Palmen hyvantah- 

 toisesti antanut kaytettavakseni. Myohemmin ovat maist. Benj. 

 Stahlberg ja varsinkin taiteilija Matti Karppanen harrastaneet 

 Kuopion seudun lintufaunan tutkimista. Jalkimaiselta olen saa- 

 nut kaytettavakseni hanen tarkat havaintonsa, jotka kuitenkin 

 rajoittuvat alueen lounaisen osan, Harainalahden seutuihin. Kuo- 

 pion Luonnonystdvain Yhdistys alkoon tassa jaako mainitse- 

 matta: rnonta se on innostuttanut tyohon, havaintonsa ilmoitta- 

 maan saattanut, ne taten unhottumasta pelastanut. 



Mita vihdoin omiin havaintoihini tulee, niin annan niista 

 kaiken kiitollisuuteni ja ansion niiden aikaansaamisesta kunni- 

 oitetulle opettajalleni, maisteri Aidis Westerlund-Y&uvdjalie, joka 

 minua on tyohon innostuttanut, neuvoillaan opastanut. Vuonna 

 1896 rupesin hanen kehoituksestaan muistiinpanoja tekemaan. 

 Havainnot talta ja seuraavalta vuodelta eivat tosin ole muuta 

 kuin tapaamieni harvinaisempain lintujen ja pesaloytojen mai- 

 nitsemista, inutta on niilla merkitvksensa niillakin. Alku oli 

 tehty ja seuraavien havaintojen tekeminen kavi helpommaksi 

 ja monipuolisemmaksi. Kun v. 1898 sain maist. Benj. Stdhl- 

 bergilta, oppia lintujen tayttamistaitoa, antoi tama uutta ylly- 

 ketta tyolleni. Kesat talvet silloin lintuja kokosin, havaintoja 

 tein. Runsaiminat ovat muistiinpanot vv. 1900 — 1903. Opiskelu 

 yliopistossa ja lukuisat matkat ovat syyna siihen, etta viimei- 

 silta vuosilta on havaintoja ainoastaan muutamilta, paaasialli- 

 sesti kevat- ja kesakuukausilta, lukuunottarnatta syksya ja tal- 

 vea 1905, jolloin oleskelin Kuopiossa. Kaikkiaan on omien ha- 

 vaintojeni luku 3800. 



Taman nainkin laajan ainehiston kokoonpano ei ole ollut 

 minulle helppoa. Sitapaitsi olisi tulos ehdottoraasti selvapiirtei- 

 sempi, jos, varsinkin muuttoaikoina, havaintoja olisi voitu tehda 

 useammassa paikassa yhtaikaa. Jo alueen laajuudenkin takia 

 olisi tama ollut tarpeellista. Erityista vaikeutta on tuottanut 

 syysmuutto, kahlaajia lukuunottarnatta; tata kasittelen vain ly- 



