Acta Societatis pro Fauna ct Flora Fennica 31, X:o 5. !» 



bete* (Meddelanden af S. p. F. et F. P. 11: 1885) r ) siv. 195— 

 212 on selittanyt ia kavttanvt ia ioka mielestani hvvin sovel- 

 tuu tutkimalleni alueelle: alhaalta ylospain. Ensiksi tulevat 

 siis kasiteltaviksi 



Jarviseudut. 



Vesirikkaalla alueella. niinkuin kysymyksessa olevalla, on 

 vesistoilla sangen tarkea aseraa seudun yleisen luonnon maaraa- 

 misessa. Suuri Kallavesi. ioka yksinaan ottaa kolmanneksen 

 koko alueen pinta-alasta, jakaa alueen eri osiin ja hallitsee sita 

 kokonaan. Kallaveden voisimme jakaa kahteen alueeseen, poh- 

 joiseen ja etelaiseen, joilla molemmilla on tihea. vaikkakin jon- 

 kunverran eriluontoinen saaristo. 



Aavoilla ulapoilla sijaitsevissa pienissa saarissa ja luodoilla 

 ei niiden karu luonto ole voinut saada aikaan minkaanlaista 

 puu- eika pensaskasvullisuutta. Kalliota peittaa vain heikko 

 jakala- (Parmelia, Ramalina) ja samnial (Dicranum) -kasvisto: 

 heina- ja varpnkasveja kitun mahdollisesti jossakin kallionlo- 

 massa. Taalla pesii ainoastaan 



Sterna hirundo. 



Suojatuiinilla paikoilla, lahdelmissa tahi suurempien saarien 

 kupeilla olevilla luodoilla ja pienemmissa saarissa. joissa jonkun- 

 verran pensas (Salix. Betula, Ainu?) -kasvullisuutta on, tava- 

 taan veden partaalla, (7area;-mattaiden keskella 



Colymbus aretieiis, 

 kallioilla 



Sterna hirundo, Larus fuscus. 



Larus canus, 

 kivien alia ja kallionhalkeamissa 



Motacilla alba, Mergus serrator, 



seka pensaissa 



Emberiza schoenleinii. 



Pienemmissa harvempimetsaisissa (Pimis, Betula. Alnus, 

 Salix, Populus) saarissa niittypalstoineen ja aukeampine paik- 

 koineen, tavallisesti lahella mannerta tahi suurempaa saarta 

 pesivat 



') Suomeksi ilmestyuyt v. 1908 nimella: r Linnustoa tutkiuia- 

 suunnitelma topografiselta kannalta". 



