Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 31, N:o 5. 11 



Sangen huomattava ominaisuus naille paikanlaaduille on 

 vesilintujen (Anas, Fuligula, Podiceps) puute. Syy tahan on 

 siina, etta varsinainen jarvikasvullisuus ja elaimisto (nilviaiset, 

 hyonteiset ja niiden toukat, kalat) on sangen heikkoa, joka 

 taas johtuu suolampien syvyydesta. niiden veden rautapitoisuu- 

 desta ja ylenmaaraisesta humusrikkaudesta. 



Alavilla, ainoastaan vahemman marilla luonnonniit villa 

 runsaine pensastoineen (Salix, Betula, Alnus) tavataan 



Saxicola rubetra, Alias boschas, 



Phyllopseustes trochilus, A. penelope, 



Motacilla flava, (A. acuta), 



Anthus pratensis, A. crecca. 



Emberiza schoenidus, 



MeMsendnt alemmilla raailla. 



Puhtaissa lehtimetsissa, joissa valtapuuna on koivu (Be- 

 tula odorata) haavan (Populus Iremula) rinnalla ja joissa ala- 

 kasvullisuus on puiden vorjoisuuden takia verrattain vahainen. 

 pesivat 



Sylvia curruca, Fringilla coelebs, 



Phyllopseustes trochilus, F. montifringilla, 



Oriolus galbula, Picas minor. 



Sekametsissa, joissa koivu ja haapa ovat paaasialliset puu- 

 lajit ja joissa yksinaisia petaja- ja kuusiryhmia tavataan, on ta- 

 vallisesti runsas alakasvullisuus, jonka muodostavat nuoret koi- 

 vut ja haavat, katajat ja monenlaiset pensaat (Daphne, Loni- 

 cera. Viburnum, Ribes) ja pensaikot (Rubus idams, Umbelliferce. 

 Polypodiaeece). Taalla pesivat maassa ja pensaissa 



(Luscinia philomela), (Ficedula hippolais), 



Turdus iliacus, Troglodytes europajus, 



Sylvia hortensis, Tetrastes bonasia, 



S. curruca, Tetrao tetrix, 



Phyllopseustes sibilatrix, Scolopax ruslicola, 



Ph. trochilus, 

 kannoissa ja ontoissa puissa 



Luscinia rubecula, Muscicapa atricapilla, 



