22 Suomalainen, Kallaveden seudun linnusto. 



Linnuston kokoonpanoa tarkastaessamme pistaa ensimai- 

 seksi silmaan sen sangen suuri yksitoikkoisuus. Tama tietysti- 

 kin riippuu seudun yleiseen samanlaisesta luonteesta. Metsia, 

 jarvia ja soita, aivan tasaisesti alueen kaikissa osissa. 



Karakteristisina lintuina esiintyvat metsaseuduilla Qarrulus 

 infaustus (harv.), Tetrastes bonasia, Tetrao urogallus yleisina ja 

 Tetrao ietrix jonkunverran harvinaisempana. Petolintuja, paitsi 

 .Fafco-lajeja, on runsaasti. Buteo vulgaris on sangen yleinen, 

 Astur palumbarius ja A. nisus jokseenkin yleisia. Pohjoisosassa 

 on Pandion haliaetus yleisempi kuin missaan niuualla koko 

 Kallaveden alueella. Polloista puuttuu Strix bubo. Symium 

 funereum on yleinen, Surnia ulula samoin, Symium uralense 

 harvinainen. Soilla ovat Grus communis (runsaammin kuiten- 

 kin taalla kuin muualla alueella), Numenius arquatus ja Tel- 

 malias gallinago harvinaisen puoleisia. Lagopus albus on soilla 

 verrattain yleinen. Asio accipitrinus pesii taalla harvalukuisena. 

 Jarvien ja lampien linnusto on ylen koyhaa, Awas-lajeista tava- 

 taan A. boschas, A. crecca ja .4. penelope yleensa jokseenkin 

 harvinaisina muualla paitsi ruovikkorikkaassa Hirvijarvessa, 

 Glaucion clangula on yleinen selanrannoilla ja suuremmissa jar- 

 vissa, Mergus serrator ja Af. merganser selanrannoilla. Podi- 

 ceps-\&}it puuttuvat melkein kokonaan (ainoastaan etelaosan 

 ruovikkoisissa lahdissa tavataan P. griseigena ja P. cristatus? 

 harvalukuisina. Vrt. 4). Coly minis lumme esiintyy useissa suu- 

 remmissa metsalammissa. 



6. Kuopiouuiemi ja Toivala 



ovat alueen korkeimmat seudut. Kuopionniemella on. useita 

 matalampia kukkuloita mainitsemattakaan. 234 m korkea Puijo, 

 Toivalassa 219 m korkuinen Uuhmaki ja hiukan matalampi 

 Pokosenmaki. Molemmat alueet melkein kokonaan moreenia. 

 jolla taalla on sangen suurikin vahvuus. (Vrt. siv. 6). Kalli- 

 oitakin on aika runsaasti. Jarvia ja kapeita pitkia lahtia 

 ja salmia, joilla kaikilla on sama orografinen suunta (NNW— 

 SSE) tavataan runsaasti. Rannat ovat tavallista Kallaveden 

 lajia: miten milloinkin kallioisia, louhisia, soraisia, hiekkaisia 

 tahi tulvahietaisia; ainoastaan viimemainituilla tavataan. vaikka 



