26 Suomalainen, Kallaveden scudun linnusto. 



ja mennen jonkunverran alueen yli, vaikkakin satunnaisesti: 



5) Ampelis garrulus, Totanus glottis. 



Totanus glareola, Mergus merganser. 



Mita l:ssa kohdassa mainittuihin lintuihin tulee, niin tava- 

 taan niita saannollisesti melkein joka vuosi tahi on tavattu 

 useampia kertoja pesivina alueella. Sanialla on alue niiden var- 

 sinaisesti pohjoisin tahi luoteisin loytopaikka. 



Kappaleessa 2) mainitut linnut ovat kaikki enemman tahi 

 vahemman periodisesti, ajottain, tahi ainakin hyvin epasaannol- 

 lisesti esiintyvia. Sturnus vulgarista, on tosin tavattu Oulun ja 

 Kemin seuduillakin, mutta sisamaassa lienee Kuopio sen saan- 

 nollisen levenemisen pohjoisimpia seutuja. Satunnaisesti sita 

 kylla on tavattu pari kertaa Iisalmella asti ja on siella pesinyt- 

 kin, mutta on tania pidettava vain poikkeustapauksena. Sa- 

 moin tavattiin v. 1907 kottarainen pesivana useissa paikoin 

 Lapissa, m. m. Kittilassa, Muoniossa jopa Inarissakin. Starna 

 perdix, Ortygion coturnix ja Ortggometra crex esiintyvat alu- 

 eellakin jokseenkin epasaannollisina. ollen mita suurimmassa 

 maarin varsinkin ilmastosuhteista riippuvaisia. Satunnaisesti on 

 naitakin tavattu sangen paljon pohjoisempana, Sotkamossa ja 

 Kuhmoniemella asti. Podiceps cristatus'en pesiminen rajoittuu 

 alueen etelaisimpiin osiin; se esiintyy epasaannollisesti, niin etta 

 sita toisina vuosina tavataan jokseenkin runsaasti, toisina vain 

 muutamia, joskus ei yhtaan. 



3). Garrulus infaustus on paljon yleisempi pohjoisempana, 

 esim. jo Maaningalla ja erittainkin Iisalmella ja Rautavaarassa. 

 Melkein joka vuosi tavataan sita alueella, ainoastaan harvoin, 

 muutamia erikoistapauksia lukuunottamatta, etelampana, joten 

 siis syysta voimme vetaa sen etelarajan Kuopion seuduille. Nu- 

 menius pkceopus pesii yhdessa Numenius arquatusen kanssa 

 (tosin harvalukuisempana kuin i\ T . arquatns) alueen pohjois- ja 

 koillisosissa. Muissa seuduin sita en ole alueella huomannut. 

 Taman lajin leveneminen Suomessa ulottuu suurimmasta osasta 

 Lappia ja Pohjois-Suomea Pohjanlahden rantaan lannessa, josta 

 raja kay kaakkoista kohden Oulun, Kajaanin, Iisalmen ja Nil- 

 sian kautta Laatokan-Karjalan pohjoisosiin. Taman rajan 

 etela- ja lounaispuolella on Numenius phwojntsta, tavattu aino- 

 astaan muutamissa paikoin pesivana, nim. Hailuodolla (Sand- 



