28 Suomalainen. Kallavoden scudun linnusto. 



joita Kallaveden alueella ei tavata, tulee lisaksi (4 kpl.), ja viela- 

 kin. 3:ssa ja 5:ssa kohdassa mainitut lajit tulevat yleisemraiksi. 

 Sitavastoin ei ero alueeii ja etelaisten seutujen valilla ole niin 

 kovinkaan tuntuva. Yeitaan tassa Kallaveden aluetta Keski- 

 Savoon, Savonlinnan — Piekanmaen seutuun. siis verrattain kau- 

 kaisiin seutuihin. Tutkimani alueeii linnuista puuttuvat siella 

 ainoastaan Oarnilus infaustus ja Numenius phcopus. kun taas 

 Keski-Savossa ei pesi yhtaan lintua, joka ei pesisi Kallaveden- 

 kin aluella. Etelaisista lajeista kylla useat ovat paljonkin ylei- 

 sempia Keski-Savossa, kuten 



Luseinia philomela, Fringilla eannabina. 



Phyllopseustes sibilatrix. Caprimulgus europmus, 



Lanius eoUurio, Podiceps cristatus. 



Oriolus galbula, 



Taman nojalla voimme vetaa sen johtopaatoksen, etta 

 Kallaveden alueeii linnusto pesimisensasu h- 

 teen lahenee e n e m m a n e t e 1 a- k n i n p o h j o i s-s u o- 

 ni a 1 a i s t a. Varsinaisia pohjoisia lintulajeja on alueella ver- 

 rattuna etelaisiin ja kaakkoisiin lajeihin vahan tahi ovat ne 

 vahemman selvia pesimisalueensa rajojen suhteen. Suomen si- 

 samaan voisimme linnuston puolesta jakaa kolmeen suureen alu- 

 eeseen: eteliiiseen (meridional), pohjoiseen (boreal) ja lappalai- 

 seen (arktisch). T a 1 1 6 i n s i j a i t s i s i (Kuopio n) Kail a- 

 v e (I e n a hi e e t e 1 a s u o in a 1 a i s e n alueen pohjois- 



r a i a 1 1 a. 



Itaisten ja lantisten seutujen linnusto osoittaa myos jon- 

 kunverran eroavaisuuksia. Olisi kuitenkin mielestani liian pit- 

 kalle mentya, jos vertaisin tutkimaani aluetta niihin seutuihin, 

 joista kertomuksia on julaistu, nim. idassa erinaisiin seutuihin 

 Laatokan-Karjalaa (Hj. Schulman, Adolf von Bonsdorff, H. Back- 

 man ja K. E. Stenroos). lannessa Kokkolan (Hugo Krank) tahi 

 Oulunseutuihin (J. Alb. Sandman). Eroavaisuus Kallaveden alu- 

 een ja naiden valilla on tuntuva. jota viela lisaa suuressa maarin 

 niiden asema. kaikki kun ovat alttiina osaksi niiden kautta kay- 

 pien suurten muuttoteiden (submarin-litorale Zugstrassen) vaiku- 

 tukselle 1 ). Taytyy siis tyytya siihen jonkunverran epataydelli- 

 seen ainehistoon, joka tata varten on kaytettavanamme ja joka 



ViKts. Ptitmin: „Ubex die Zugstrassen der Vogel"', siv. 151. 



