I. Inledande ofversikt. 



De i litteraturen forefintliga botaniska uppgifterna fran 

 Bjorneborgstrakten aro icke manga. Aldst bland dem aro 

 tvifvelsutan de underrattelser om trakten, som patraffas i dag- 

 boksanteckningarna fran Carl von Linne's resa sommaren 

 1732, da den store naturforskaren besokte Lappmarken och 

 atervande genom Finland och ofver Abo. Aterfiirden gick langs 

 kusten. antagligen utmed den har lopande stora landsvagen, 

 kungs vagen, och Linne reste salunda bl. a. genom Sastmola, 

 Hvittisbofjiird, Norrmark och Ulfsby. Sasom af dagboken f ram- 

 gar, gick resan i dessa trakter jamforelsevis snabbt, men ehuru 

 Limn 1 saledes icke har hade tillfalle till mer omfattande under- 

 sokningar, har han likval fran trakten lamnat flere medde- 

 landen, afven af botanisk art. Dagboken (Linn< ; Iter lapp., sid. 

 199) M upptager bl. a. foljande: 



„D. 28. " J ) Tillanda bragte jag den traffeligen svara vagen 



(: landsvag ma han ej kallas, ty han var alldeles lik vagen 



emellan L T mea stad och Granden :), hvilken varade alltfran Lapp- 



fjard vid Christina intill Hvisbofjard vid Bjorneborg. 



Vid Sastmola fick jag forst igen Acer och Filix foemina, 

 ramosa. 



Emellan Gjolbohl och Hvisbofjard ligger vagen nedre vid 



hafskanten. Har var graset extraordinairt hogt och af alla- 



handa curieuxa orter nppfyldt. sasom Ribes insipida, Degbar 



incolis, copiosiss., (Ojnilus et Xylosteiim kommo forst har igen). 



') Angacnde litteraturuppgifterna h'anvisas bar en gang for alia till 

 den bifogade forteckningen cifver citerade arbeten. 

 2 ) September. 



