10 Hayren, Bjorneborgstraktens vegetation och karlvaxtflora. 



soder om Koivisto samt Sabbskar, hvars ytinnnehall ar omkr. 

 1 km 2 . Totala ytinnehallet blir foljaktligen nara 3 kvadratmil. 



Det salunda begransade omradet, Bjorneborgstrakten, om- 

 fattar en del af Ulfsby (Ulvila) socken, Bjorneborgs stad och 

 Bjorneborgs landsforsamling. Till Bjorneborgs stad bor storre 

 delen af alfvens odelta afvensom Rafso, Tahkoluoto och nagra 

 andra holmar. Vidare ar att marka, att Norrmark socken med 

 en smal remsa land stracker sig ned till alfven, dar Krootila 

 torpen ligga pa en kulle. Slutligen hafva till omradet hanforts 

 Ruohokari holme i Hvittisbofjard jamte nagra narbelagna grund, 

 bland dem Styltiigrunden, afvensom Sabbskar i Luvia. 



I framstallningen omnamnas ofta de narliggande sock- 

 narna: Hvittisbofjard (Ahlainen), Sastmola (Merikarvia), Norr- 

 mark (Noormarkku), Kulla (Kullaa), Nakkila och Luvia. 



Bjorneborgstraktens skaplynne och darmed vegetationens 

 och florans karaktar ar i framsta rummet betingad af tre om- 

 standigheter: det arbete inlandsisen i tiden utfort afvensom 

 istidsbildningarnas beskaffenhet och fordelning, Knmo alf och 

 dess denuderande verksamhet samt hafvet och darmed i sam- 

 raanhang staende foreteelser. Darjiimte aro de geologiska for- 

 hallandena i ofrigt, hojdforhallandena, klimatet och den mansk- 

 liga kulturens inverkan af storre betydelse. I det foljande 

 skola vi narmare skarskada de tre forstnamnda omstandighe- 

 tema och i korthet berora afven ofriga faktorer. 



En blick pa kartan visar, att Bjorneborgstrakten likasom 

 hela omradet fran Tofsala, Gustafs och Nystad i soder till 

 Hvittisbofjard i norr och en god bit in i landet at oster kanne- 

 tecknas genorn strykriktningen NW— SE. I denna riktning ga 

 en stor del sund, vikar, oar och uddar ute i skargarden och 

 langs kusten, likasa asar och dalar samt darfor afven alfvar 

 och aar i det inre. Pyhajarvis och nagra mindre sjoars langd- 

 riktning ar i hufvudsak densamma. Att detta drag i landskapets 

 utseende ar af hog alder antydes daraf, att detsamma ater- 

 finnes hos bergsmassiven, som mestadeis stryka fram i redan 

 namnda hufvudriktning. Sadant ar forhallandet inom rapakivi- 

 faltet i omradets sydvastra del. med gneisen och gneisgraniten 



