Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, N:o 1. 11 



i oster och nordost, raed sandstenen vid Pyhajarvis nordostra 

 strand och langs Kumo alfdal samt med den sydvast om dalen 

 foljande diabasen. Manga af de sedan gammalt forefintliga 

 dalarna hafva antagligen senare fordjupats, utjamnats och slipats, 

 och med forvittringsgrus igenfyllda dalar hafva rensats och ny- 

 bildats genom inlandsisen, hvilken, sasom framgar bl. a. af 

 pa Alholmen utanfor Lyttskar iakttagna refflor med riktningen 

 WNW — ESE, rort sig just i dalarnas och hojdstrackningarnas 

 hufvudriktning NW— SE. 



Rullstensasar traffas icke i narmaste omnejden af Bjorne- 

 borg, om man undantager en liten, in vid begrafningsplatsen 

 belagen asunge. som utgor stadens sandtag. Daremot finnas 

 sadana nagot langre bort, utanfor det undersokta omradet, t. ex. 

 i en lang rad langs landsvagen fran Kulla till Norrmark, E om 

 Haistila i Ulfsby. W om Harjavalta kyrka, invid landsvagen 

 omkr. 1 km oster om Viasvesi (antagligen samma as, som i 

 genomskarning afbildas af Linne, Iter lapp., sid. 200) samt i 

 Luvia. Mindre rullstensfalt traffas pa Lyttskar langs en del 

 iingskanter. 



Krosstensgruset intager en framstaende plats bland trak- 

 tens losa jordarter. Dels forekommer det, ofta blandadt med 

 nutida forvittringsgrus, pa bergssluttningarna eller utfyller rum- 

 met emellan bergen, dels upptrader det i sjalfstandiga hojd- 

 strackningar, kullar eller mer utbredda fait. Salunda begransas 

 alfdalen i nordost fran Gammelby till Sonnas af en rad grus- 

 kullar med har och dar i dagen tradande mindre hallar eller 

 klippor, och pa andra sidan Harpo &gren drager sig fran Harpo 

 anda ned till Lyttskarsudden en sammanhangande hojdstrackning, 

 som till storre delen bestar af krossgrus. Endast ofvanfor 

 Harpo, Rosnas och Hjulbole byar samt invid Torbonas rusthall 

 trada storre gneiskullar eller mer utbredda gneisryggar i dagen ; 

 det hogsta berget finnes invid Harpo. Vid Torbonas gar hojd- 

 strackningen ratt nara intill alfven, och pa Lyttskars mark 

 gransar den pa langa strackor till vattnet. Hojdstrackningens 

 fortsattning ut i Hvittisbofjards skargard kan latt foljas langs 

 den rad af oar, som begransa Rafso-fjarden i nordost och norr. 

 En mindre hojd, som i hela sin langd sluttar direkte ned mot 

 alfven, vidtager med ett berg vid Ylinokka och stracker sig 



