12 Hayren, Bjorneborgstraktens vegetation och karlvaxtflora. 



harifran i form af en grusrygg forbi Kahaluoto ut till Vakeva- 

 nokka. Utanfor dessa hojdstrackningar linn as en mangd kross- 

 gruskullar, de fiesta af ratt ringa utstrackning. Nagra af dem 

 hafva tidigare varit sjalfstandiga 6ar, men aro numera genom 

 upp- och tillandningsprocessen f Grenade med fastlandet eller 

 med deltaoar. Andra aro fortfarande helt omflutna af vatten 

 eller hafva vuxit samman till storre oar. Sarskildt bor namnas, 

 att holmarna i skargarden utanfor Lyttskar till storsta delen 

 besta af krossgrus; endast har och hvar ses nagon berghall, 

 och dalgangarna aro mestadels tranga. De storsta oarna har 

 aro Buso, Granskar. Alholmen och Sado. Krossgrusfalt finnas 

 vidare i narheten af Koivisto, soder om Bjorneborgs stad, invid 

 Panas samt mellan Indero by, Pihlava och Einajarvi. Likasa 

 upptager krossgrus stora arealer vid Bredvik och pa Kumnas 

 udde, pa Rafso och narliggande oar. Dessa krossgrusomraden 

 aro lagre an hojden nordost om alfven, men de ligga likval 

 hogre an de omgifvande. senare bildade svamsand- och ler- 

 falten. Krosstensgruset innehaller ofta i ofvervagande grad me- 

 delstora och mycket stora stenar. Sarskildt pa Lyttskar aro 

 stenar om 1 m 3 ingen sallsynthet, och ofta forekomma annu 

 storre. P& sina stallen aro stenarna staplade om hvarandra i 

 vidlyftiga stenrosen, dar vandraren blir tvungen att stiga fran 

 sten till sten eller maste tranga sig fram mellan blocken med 

 fara att hvarje ogonblick sjunka in i djupa hal och gropar, som 

 tackas af skogsmossa. Ett stort stenrose ar det s. k. Pirun- 

 pesa pa, Lyttskar. Pa andra platser aro raindre stenar och 

 grus rikligare for handen, och stundom ar marken ratt jamn. 



Krossgrusmarkerna aro mestadels bevuxna med skog, 

 vanligen granskog. Ofta aro tall, bjork och asp inblandade, 

 stundom i sa stora mangder, att man maste tala om bland- 

 skog. Mangenstades har granskogen nedhuggits, framfor allt 

 pa Lyttskar, dar kvarlamnade, glest staende bjorkar hoja sig 

 ofver enbuskar samt ofver kvistar, grenar och annat brate.. 

 medan resterna af den forna undervegetationen fora en tynande 

 tillvaro. Om sadan u thug gen mark icke upptages till odling. 

 blir den forr eller senare bevuxen med gran, tall, bjork eller 

 graal. I ogonen fallande blir sarskildt sistnamnda tradslag, nar 

 det bildar sn&rartade graalbestand pa Loukkuramaki och 



