A,eta Societatw pro Fauna et Flora Fenniea, S2, N:o 1 IS 



alltefter den hastighet, med hvilken vattnet ror sig fram i 

 armen, i det minskad hastighet med for okad sedimentafsattning 

 och ^mindre djup. Hastigheten beroi ater pa armens riktning, 

 pa antalet bukter i densamma (om armen ar rak ar hastigheten 

 storre) o. s. v. 



Sasom nagot karaktaristiskt for deltat bor framhallas 

 oarnas i alfvens riktning utdragna form, hvilken tinner sin for- 

 klariog dari. ait storre delen af don nedtransporterade sediment- 

 mangden, sarskildt sanden, aflagi strax tnvid stromfaran, 

 genast dar Ingnvattnel vidtager. Har bildas langa bankar, 

 som hdja sig ofver vattnet och gifva upphof at oar af samma 

 langstrackta fonn. For narvarande fdrsiggar donna aflagrings- 

 procesa lifligast nedanfor Borgmastarholmen, Tukkiluoto och 

 LJusisanta, och maktiga bankar, delvis utmarkta genom en f ran 

 omgifningeo afvikande vattenvegetation, stracka sig. en pa 

 hvardera sidan om hufvudstromfaran, anda till Base och Piblava. 



Da vattnct flyter fram pd bagge sidor om en holme, 

 uppsta, nar holmon blifvit nagot storre. tvenne -and bankar i 

 dess langdriktning nedat floden Emellan bankarna nailer sig 

 vattnet djupare, och salunda traffar man vid manga af delta- 

 oama. sarskildt de storre, nedtill en langt inskjutande vik. 

 I donna vik, dar vattnet ar lugnt och stilla, aflagras en del al 

 den lera och det organiska slam, som alfven med fort, och en 

 frodig och tat vaxtlighet kan i fred utveckla Big. Likasa trif 

 har ett rikt djurlif, och till fdljd hiiraf kommer gyttjebildningen 

 snart i gang. I vikar, som pa ena sidan gransa till fastlandet, 

 bildas stallvis afven dy. Den ostorda aflagringen, vegetationen 

 och djurvarlden bidraga till vikens uppgrundning, som ytter- 

 mera paskyndaa af landhojningen. Holmen vaxer p2 itt 



standigt nedat. Harvid komma holmens inre delar tydligen 

 stadse att ligga lagre an de narmast vattnet. belagna partierna. 

 Hojdskillnaden uppgar ofta till omkr. en half meter, en om- 

 standighet, som klart aterspeglas i vegetationens sammansattning. 

 Vidare ar holmens aldsta. langst appat belagna del pa grund 

 af landhojningen alltid hogre an yngre delarna Sadana igen- 

 groende vikar och i sarnband med deras nppkomstsatt staende 

 egendornliga hojdforhallanden traffas rnest typiska pa Grasholmen, 

 dar man vaster om Kalaforniens villakomplex finner en till 



