Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 32, X:o 1. 21 



inmangda stenar med ofta relativt maktigt humuslager, genom 

 det stallvis glesare mosstacket, som t. o. m. kan saknas, och 

 den rikliga forekomsten af orter och gras. Skogbevuxen delta- 

 mark ar nagorlunda sallsynt. Man antraffar t. ex. pa nord- 

 spetsen af Saaris fuktig, dels inossig, dels lundartad granskog 

 oeh nara Sonnas granblandad bjorkskog. 



Vanligen afbrytes tatelangens vidare utveckling genom 

 dess upptagande till kultur. Odlingar af olika slag an- 

 traffas redan pa Gasholinen och Hastholmen och blifva allmanna 

 hogre upp pa deltaslatten. Bland annat upptages en stor del 

 af Saaris och storsta delen af de under Koivisto horande 

 marker, som ligga inom undersokningsomradet, af akrar och 

 odlade angar. Storre iippmiirksamhet har likval icke af for- 

 fattaren agnats at odlingama och de odlade vaxterna, hvarfor 

 en narmare redogorelse for hithorande forhallanden tyvarr icke 

 kan lamnas. Hanvisas ma endast till vegetationsbeskrifningen 

 4, dar det redogores for en pa tiimligen torr sandjord pa Saaris 

 belagen ragaker. 



Pa den jamna, langsamt stigande deltaslatten finner man 

 har och hvar en fordjupning, ofta en langstrackt igengrodd 

 adra. stundom en mera vidgad grop eller dald. I dessa for- 

 djupningar finnas starrangar, moss- och flyartade stal- 

 len eller sma vattensamlingar, som sakna aflopp eller 

 genom en back uttomma sitt vatten till alfven. 



Vegetationens utveckling pa alf bran tenia, som uppsta 

 genom att alfven grafver sig en allt djupare badd i slatten 

 allteftersom marken hojer sig, skulle utan tvifvel i hufvudsak 

 fortl(>pa pa samma satt som uppe pa den langsamt sluttande 

 slatten, om icke sarskilda omstandigheter storande ingrepe. 

 Bland annat medfor alfvattnet och isen stadse stora stycken 

 jord (jamfor sid. 18). Ofvanfor det nederst belagna, smala 

 starrbaltet traffas darfor vanligen en ortrik alfbrantvegetation, 

 olika allt efter jordarten och brantens beskaffenhet i ofrigt. 

 Pa langa strackor uppsta gangstigar, som anvandas bl. a. vid 

 stockflotningen, och derma omstandighet verkar i sin man om- 

 bildande pa vegetationens sammansattning. Videbuskar kunna 

 infinna sig, och ofta far videsnaret ostordt utvecklas, om an 

 buskarna och likasa de graalar, som snart nog innastla sig 



